258.4.4. Додаткові обсяги вуглеводневої сировини, видобуті на ділянках надр, визначаються як різниця фактичних обсягів видобутку вуглеводневої сировини за звітний податковий період та середньомісячного фактичного обсягу видобутку вуглеводневої сировини на таких об'єктах протягом останніх дванадцяти місяців, що передували затвердженню інвестиційних проектів (програм).
258.4.5. Додаткові обсяги вуглеводневої сировини, видобуті на окремих діючих свердловинах після капітального ремонту, що розташовані на ділянках надр, визначаються як різниця фактичного обсягу видобутку вуглеводневої сировини за звітний податковий період та середньомісячного фактичного обсягу видобутку на таких об'єктах ділянок надр протягом останніх 12 місяців, що передували початку капітального ремонту.
( Підпункт 258.4.5 пункту 258.4 статті 258 в редакції Закону N 4834-VI від 24.05.2012 )
258.4.6. Додаткові обсяги вуглеводневої сировини, видобуті з нових свердловин та відновлених з числа ліквідованих, що розташовані на ділянках надр, станом на дату набрання чинності цим Законом, визначаються протягом 10 (десяти) років з моменту введення свердловини в експлуатацію в обсязі фактичного видобутку.
258.4.7. Норми цього пункту поширюються на підприємства, частка держави у статутному капіталі яких 25 відсотків та більше, господарські товариства, 25 відсотків та більше акцій (часток, паїв) яких знаходяться у статутних капіталах інших господарських товариств, контрольним пакетом акцій яких володіє держава, а також дочірні підприємства, представництва та філії таких підприємств і товариств.
Норми цього пункту поширюються на учасників договорів про спільну діяльність, відповідно до яких вартість вкладу підприємств, частка держави у статутному капіталі яких 25 відсотків та більше, господарських товариств, 25 відсотків та більше акцій (часток, паїв) яких знаходяться у статутних капіталах інших господарських товариств, контрольним пакетом акцій яких володіє держава, а також дочірніх підприємств, представництв та філій таких підприємств і товариств, складає 25 відсотків та більше загальної вартості вкладів учасників договорів про спільну діяльність.
( Статтю 258 доповнено пунктом 258.4 згідно із Законом N 3609-VI від 07.07.2011 )
Стаття 259. Коригуючі коефіцієнти
259.1. До визначених у пунктах 258.2 та 258.3 статті 258 цього Кодексу ставок рентної плати за нафту та газовий конденсат у кожному податковому (звітному) періоді застосовується коригуючий коефіцієнт, який обчислюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері економічного розвитку, для кожного звітного (податкового) періоду шляхом ділення середньої ціни одного бареля нафти "Urals", перерахованої у гривні за курсом Національного банку України станом на 1 число місяця, що настає за звітним періодом, яка склалася на момент завершення проведення торгів нафтою на Лондонській біржі протягом поточного звітного (податкового) періоду, на базову ціну нафти. Під базовою ціною нафти розуміється ціна нафти "Urals", яка дорівнює 560 гривень за барель.
Величина коригуючого коефіцієнта обчислюється десятковим дробом з точністю до чотирьох знаків відповідно до актів законодавства з питань проведення статистичних спостережень за змінами цін (тарифів) на споживчі товари (послуги) і розрахунку індексу споживчих цін.
Якщо величина коригуючого коефіцієнта, яка застосовується до ставок рентної плати за нафту та газовий конденсат, менше одиниці, такий коригуючий коефіцієнт застосовується із обчисленим значенням.
( Абзац третій пункту 259.1 статті 259 із змінами, внесеними згідно із Законом N 5083-VI від 05.07.2012 )
Центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері економічного розвитку, щомісяця до 10 числа наступного звітного (податкового) періоду розміщує визначену величину коригуючого коефіцієнта на своєму офіційному веб-сайті у спеціальному розділі та подає відповідну інформацію центральному органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної фінансової політики, та центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.
( Абзац четвертий пункту 259.1 статті 259 із змінами, внесеними згідно із Законом N 5083-VI від 05.07.2012 )
259.2. До визначеної у підпункті 258.1.1 пункту 258.1 статті 258 цього Кодексу ставки рентної плати за природний газ (у тому числі нафтовий (попутний) газ) у кожному податковому (звітному) періоді застосовується коригуючий коефіцієнт, який обчислюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної фінансової політики, за даними центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері митної справи для кожного податкового (звітного) періоду шляхом ділення середньої митної вартості імпортного природного газу, що склалася у процесі його митного оформлення під час ввезення на територію України за податковий (звітний) період, на базову ціну, яка дорівнює 179,5 долара США за 1000 куб. метрів.
( Абзац перший пункту 259.2 статті 259 із змінами, внесеними згідно із Законом N 5083-VI від 05.07.2012 )
Величина коригуючого коефіцієнта обчислюється десятковим дробом з точністю до чотирьох знаків відповідно до актів законодавства з питань проведення статистичних спостережень за змінами цін (тарифів) на споживчі товари (послуги) і розрахунку споживчих цін.
Інформацію про результати обчислення коригуючого коефіцієнта за динамікою митної вартості природного газу центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної фінансової політики подає щомісяця до 5 числа наступного податкового (звітного) періоду центральному органу виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері економічного розвитку.
Центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері економічного розвитку, щомісяця до 10 числа наступного податкового (звітного) періоду розміщує визначену величину коригуючого коефіцієнта на своєму офіційному веб-сайті у спеціальному розділі та подає відповідну інформацію центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.
( Абзац четвертий пункту 259.2 статті 259 із змінами, внесеними згідно із Законом N 5083-VI від 05.07.2012 )
У разі якщо у звітному (податковому) періоді митне оформлення природного газу під час ввезення на територію України не здійснювалося, до ставки рентної плати за природний газ (у тому числі нафтовий (попутний) газ) застосовується коригуючий коефіцієнт, який діяв в останньому податковому (звітному) періоді, коли здійснювалося таке митне оформлення.
Стаття 260. Порядок обчислення податкових зобов'язань та строк сплати
260.1. Базовий податковий (звітний) період для рентної плати дорівнює календарному місяцю.
260.2. Розмір податкового зобов'язання з рентної плати обчислюється платником як добуток обсягу видобутої ним вуглеводневої сировини, встановлених статтею 258 цього Кодексу ставок рентної плати та коригуючого коефіцієнта, який у кожному податковому (звітному) періоді розраховується відповідно до статті 259 цього Кодексу.
260.3. Платник самостійно складає розрахунок податкових зобов'язань з рентної плати, у якому визначає та/або уточнює суму податкового зобов'язання з рентної плати, за формою, затвердженою у порядку, передбаченому статтею 46 цього Кодексу.
У податковому розрахунку з рентної плати за природний газ (у тому числі нафтовий (попутний) газ), який платники рентної плати реалізують суб'єкту, уповноваженому Кабінетом Міністрів України, для формування ресурсу природного газу (у тому числі нафтового (попутного) газу), що використовується для потреб населення, податкові зобов'язання визначаються згідно з актами приймання-передачі, оформленими відповідно до типових договорів, затверджених центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у нафтогазовому комплексі, про реалізацію такого газу у звітному податковому періоді, коли він був видобутий, які не пізніше ніж 8 числа місяця, що настає за звітним податковим періодом, підписуються платником та уповноваженим суб'єктом на підставі укладених ними господарських договорів.
( Абзац другий пункту 260.3 статті 260 із змінами, внесеними згідно із Законом N 5083-VI від 05.07.2012 )
260.4. Податкові розрахунки з рентної плати подаються платником податків починаючи з календарного місяця, що настає за місяцем, у якому такий платник отримав спеціальний дозвіл для видобування корисних копалин на здійснення видобутку вуглеводневої сировини.
260.4.1. Податкові розрахунки з рентної плати під час виконання договорів про спільну діяльність подаються уповноваженою особою починаючи з календарного місяця, що настає за місяцем, у якому такий договір про спільну діяльність зареєстровано в органах державної податкової служби.
( Пункт 260.4 статті 260 в редакції Закону N 4834-VI від 24.05.2012 )
260.5. Платник протягом 20 календарних днів після закінчення податкового (звітного) періоду подає податковий розрахунок органу державної податкової служби:
за місцезнаходженням ділянки надр, межі якої визначені в отриманому платником спеціальному дозволі на користування надрами для видобування (у тому числі під час геологічного вивчення) вуглеводневої сировини, у разі розміщення такої ділянки в межах території України;
за місцем перебування на обліку як платника податків і зборів у разі розміщення ділянки надр, межі якої визначено в отриманому платником спеціальному дозволі на користування надрами для видобування (у тому числі під час геологічного вивчення) вуглеводневої сировини, в межах континентального шельфу та/або виключної (морської) економічної зони України.
260.6. У податковому (звітному) періоді платник сплачує до 10, 20 і 30 числа поточного календарного місяця авансові внески відповідно за першу, другу і третю декади в розмірі однієї третини суми податкових зобов'язань з рентної плати, визначеної у податковому розрахунку за попередній податковий (звітний) період.
260.7. Сума податкових зобов'язань з рентної плати, визначена у податковому розрахунку за податковий (звітний) період, сплачується платником до бюджету протягом 10 календарних днів після закінчення граничного строку подання такого податкового розрахунку з урахуванням фактично сплачених авансових внесків.
Стаття 261. Контроль та відповідальність платників
261.1. Платник несе відповідальність за правильність обчислення рентної плати, повноту і своєчасність її внесення до бюджету, а також за своєчасність подання органам державної податкової служби відповідних розрахунків згідно з нормами цього Кодексу та інших законів України.
261.2. Контроль за правильністю обчислення, своєчасністю і повнотою справляння рентної плати до бюджету здійснюють органи державної податкової служби.
261.3. Органи державної податкової служби для забезпечення контролю за правильністю визначення об'єкта оподаткування для рентної плати взаємодіють з центральними органами виконавчої влади, що реалізують державну політику у сфері державного гірничого нагляду, а також у сфері геологічного вивчення та раціонального використання надр в установленому порядку.
( Пункт 261.3 статті 261 із змінами, внесеними згідно із Законом N 5083-VI від 05.07.2012 )
РОЗДІЛ XI. ПЛАТА ЗА КОРИСТУВАННЯ НАДРАМИ
Стаття 262. Плата за користування надрами
Плата за користування надрами - загальнодержавний платіж, який справляється у вигляді:
плати за користування надрами для видобування корисних копалин;
плати за користування надрами в цілях, не пов'язаних з видобуванням корисних копалин.
Стаття 263. Плата за користування надрами для видобування корисних копалин
263.1. Платники плати за користування надрами для видобування корисних копалин (далі - платники)
263.1.1. Платниками плати за користування надрами для видобування корисних копалин є суб'єкти господарювання, у тому числі громадяни України, іноземці та особи без громадянства, зареєстровані відповідно до закону як підприємці, які набули права користування об'єктом (ділянкою) надр на підставі отриманих спеціальних дозволів на користування надрами (далі - спеціальний дозвіл) в межах конкретних ділянок надр з метою провадження господарської діяльності з видобування корисних копалин, у тому числі під час геологічного вивчення (або геологічного вивчення з подальшою дослідно-промисловою розробкою) в межах зазначених у таких спеціальних дозволах об'єктах (ділянках) надр.
263.1.2. У разі укладення власниками спеціальних дозволів на користування надрами з третіми особами договорів на виконання робіт (послуг), пов'язаних з використанням надр, у тому числі (але не виключно) за операціями з давальницькою сировиною, платниками плати за користування надрами для видобування корисних копалин є власники таких спеціальних дозволів на користування надрами.
263.1.3. Для цілей оподаткування платники плати за користування надрами для видобування корисних копалин здійснюють окремий (від інших видів операційної діяльності) бухгалтерський та податковий облік витрат та доходів за кожним видом мінеральної сировини за кожним об'єктом надр, на який надано спеціальний дозвіл.
263.1.4. Платником плати за користування надрами для видобування корисних копалин під час виконання договорів про спільну діяльність без утворення юридичної особи є уповноважена особа - один з учасників такого договору про спільну діяльність без утворення юридичної особи, на якого згідно з умовами договору про спільну діяльність без утворення юридичної особи покладено обов'язок нарахування, утримання та внесення податків і зборів до бюджету з єдиного поточного рахунку спільної діяльності (далі - уповноважена особа), та за умови, що один з учасників договору про спільну діяльність без утворення юридичної особи має відповідний спеціальний дозвіл.
( Пункт 263.1 статті 263 доповнено підпунктом 263.1.4 згідно із Законом N 4834-VI від 24.05.2012 )
263.2. Об'єкт оподаткування
263.2.1. Об'єктом оподаткування плати за користування надрами для видобування корисних копалин по кожній наданій в користування ділянці надр, що визначена у відповідному спеціальному дозволі, є обсяг видобутої у податковому (звітному) періоді корисної копалини (мінеральної сировини) або обсяг погашених у податковому (звітному) періоді запасів корисних копалин.
263.2.2. До об'єкта оподаткування належать:
а) обсяг корисної копалини (мінеральної сировини), видобутої з надр на території України, її континентального шельфу і виключної (морської) економічної зони, у тому числі обсяг мінеральної сировини, що утворюється в результаті виконання первинної переробки, що провадиться іншими ніж платник суб'єктами господарювання на умовах господарських договорів про послуги з давальницькою сировиною;
б) обсяг корисної копалини (мінеральної сировини), видобутої (вилученої) з відходів (втрат, хвостів тощо) гірничодобувного виробництва, у тому числі обсяг мінеральної сировини, що утворюється в результаті виконання первинної переробки, що провадиться іншими ніж платник суб'єктами господарювання на умовах господарських договорів про послуги з давальницькою сировиною, якщо для її видобутку відповідно до законодавства необхідно отримати спеціальний дозвіл;
в) обсяг погашених запасів корисних копалин.
263.2.3. До об'єкта оподаткування не належать:
а) не включені до державного балансу запасів корисних копалин корисні копалини місцевого значення і торф, видобуті землевласниками та землекористувачами для власного споживання, якщо їх використання не передбачає отримання економічної вигоди з передачею чи без передачі права власності на них, загальною глибиною розробки до двох метрів, і прісні підземні води до 20 метрів;
б) видобуті (зібрані) мінералогічні, палеонтологічні та інші геологічні колекційні зразки, якщо їх використання не передбачає отримання економічної вигоди з передачею чи без передачі права власності на них;
в) корисні копалини, видобуті з надр при створенні, використанні, реконструкції геологічних об'єктів природно-заповідного фонду, якщо використання цих корисних копалин не передбачає отримання економічної вигоди з передачею чи без передачі права власності на них;
г) дренажні та супутньо-пластові підземні води, які не враховуються в державному балансі запасів корисних копалин, що видобуваються при розробці родовищ корисних копалин або при будівництві та експлуатації підземних споруд, і використання яких не передбачає отримання економічної вигоди з передачею чи без передачі права власності на них, у тому числі від використання для власних технологічних потреб, за винятком обсягів, які використовуються для власних технологічних потреб, пов'язаних з видобуванням корисних копалин;
ґ) видобуті корисні копалини, які без набуття та/або збереження платником права власності на такі корисні копалини відповідно до затвердженого в установленому законодавством порядку технологічного проекту розробки запасів корисних копалин відповідної ділянки надр спрямовуються на формування запасів корисних копалин техногенного родовища;
д) обсяг природного газу, визнаного рециркулюючим відповідно до розділу I, який визначається платником за показниками вимірювальних пристроїв, що зазначені у журналі обліку видобутих корисних копалин із дотриманням самостійно затверджених платником відповідно до вимог ліцензійних умов схем руху видобутої вуглеводневої сировини на виробничих дільницях та місцях зберігання з урахуванням складу вихідної сировини, умов конкретного виробництва, особливостей технологічного процесу;
е) обсяги мінеральних вод, що видобуті державними дитячими спеціалізованими санаторно-курортними закладами, в частині обсягів, що використовуються для лікування на їх території;
є) обсяги запасів корисних копалин, що згідно із затвердженими в установленому законодавством порядку технічними проектами (планами) їх розробки залишені у звітному (податковому) періоді в охоронних і бар'єрних ціликах (між шахтами), у тому числі у ціликах загальношахтного призначення, для запобігання обрушенню земної поверхні, прориву води у гірничі виробки та збереження наземних або підземних об'єктів.
( Підпункт 263.2.3 пункту 263.2 статті 263 доповнено підпунктом "є" згідно із Законом N 3387-VI від 19.05.2011 )
263.3. Види видобутої корисної копалини (мінеральної сировини) визначаються платником відповідно до затверджених законодавством переліків видів корисних копалин, а також кодифікації товарів та послуг з урахуванням затверджених платником схем руху видобутої корисної копалини (мінеральної сировини) на виробничих дільницях та місцях зберігання з урахуванням складу вихідної сировини, умов конкретного виробництва, особливостей технологічного процесу та вимог до кінцевої продукції.
263.4. Види погашених запасів корисних копалин визначаються платником на підставі висновків державної експертизи запасів корисних копалин відповідної ділянки надр, що виконана не раніше ніж за десять років до дати списання запасів корисних копалин з балансу гірничодобувного підприємства.
263.5. База оподаткування
263.5.1. Базою оподаткування є вартість обсягів видобутих у податковому (звітному) періоді корисних копалин (мінеральної сировини), яка окремо обчислюється для кожного виду корисної копалини (мінеральної сировини) для кожної ділянки надр на базових умовах поставки (склад готової продукції гірничодобувного підприємства).
263.5.2. Порядок визначення вартості одиниці відповідного виду видобутої корисної копалини (мінеральної сировини) встановлено пунктом 263.6 цієї статті.
263.5.3. Для видів корисних копалин, для яких у таблиці пункту 263.9 цієї статті затверджено абсолютні ставки плати (Сазн) у вартісному (грошовому) вираженні, база оподаткування тотожна об'єкту оподаткування.
263.6. Визначення вартості одиниці видобутої корисної копалини (мінеральної сировини)
263.6.1. Вартість відповідного виду видобутої у податковому (звітному) періоді корисної копалини (мінеральної сировини) обчислюється платником для кожної ділянки надр на базових умовах поставки (склад готової продукції гірничодобувного підприємства) за більшою з таких її величин:
за фактичними цінами реалізації відповідного виду видобутої корисної копалини (мінеральної сировини);
за розрахунковою вартістю відповідного виду видобутої корисної копалини (мінеральної сировини).
263.6.2. У разі обчислення вартості видобутої корисної копалини (мінеральної сировини) за фактичними цінами реалізації вартість одиниці відповідного виду видобутої корисної копалини (мінеральної сировини) встановлюється платником за величиною суми доходу, отриманого (нарахованого) від виконаних у податковому (звітному) періоді господарських зобов'язань з реалізації відповідного обсягу (кількості) такого виду видобутої корисної копалини (мінеральної сировини).
Сума доходу, отриманого (нарахованого) від реалізації відповідного виду видобутої корисної копалини (мінеральної сировини) за податковий (звітний) період зменшується на суму витрат платника, пов'язаних з доставкою (перевезенням, транспортуванням) обсягу (кількості) відповідного виду видобутої корисної копалини (мінеральної сировини) споживачу в розмірах, установлених у договорі купівлі-продажу згідно з умовами постачання.
Суми попередньої оплати вартості обсягу (кількості) відповідного виду видобутої корисної копалини (мінеральної сировини), що надійшли до моменту фактичного виконання господарських зобов'язань (фактичної поставки) або до моменту настання строку виконання господарських зобов'язань (поставки) за відповідним договором, включаються до суми доходу для обчислення вартості одиниці відповідного виду видобутої корисної копалини (мінеральної сировини) у податковому (звітному) періоді, якщо такі господарські зобов'язання (поставки) виконані або мали бути виконаними за відповідним договором.
Сума доходу, отримана від реалізації обсягу (кількості) відповідного виду видобутої корисної копалини (мінеральної сировини) в іноземній валюті, обраховується в національній валюті за офіційним курсом гривні до іноземних валют, встановленим Національним банком України на дату реалізації таких корисних копалин.
263.6.3. До витрат платника, пов'язаних з доставкою (перевезенням, транспортуванням) видобутої корисної копалини (мінеральної сировини) споживачу, належать:
а) витрати, пов'язані з доставкою (перевезенням, транспортуванням) видобутої корисної копалини (мінеральної сировини) із складу готової продукції платника (вузла обліку, входу до магістрального трубопроводу, пункту відвантаження споживачу або на переробку, межі розділу мереж із споживачем) споживачу, а саме:
з доставкою (перевезенням, транспортуванням) магістральними трубопроводами, залізничним, водним та іншим транспортом;
із зливанням, наливанням, навантаженням, розвантаженням та перевантаженням;
з оплатою послуг портів, зокрема портових зборів;
з оплатою транспортно-експедиторських послуг;
б) витрати з обов'язкового страхування вантажів, обчислені відповідно до законодавства;
в) митні податки та збори у разі реалізації за межі митної території України.
263.6.4. Вартість одиниці кожного виду видобутої корисної копалини (мінеральної сировини) обчислюється як співвідношення суми доходу, отриманого платником від реалізації відповідного виду видобутої корисної копалини (мінеральної сировини), визначеної відповідно до підпункту 263.6.2 пункту 263.6 цієї статті, та обсягу (кількості) відповідного виду реалізованої видобутої корисної копалини (мінеральної сировини), що визначається за даними бухгалтерського обліку запасів готової продукції платника.
263.6.5. У разі обчислення вартості відповідного виду видобутої корисної копалини (мінеральної сировини) за розрахунковою вартістю до витрат платника за податковий (звітний) період включаються:
а) матеріальні витрати, що належать до витрат згідно з розділом III цього Кодексу, у тому числі витрати, пов'язані з виконанням господарських договорів із давальницькою сировиною, за винятком матеріальних витрат, пов'язаних із:
зберіганням;
транспортуванням;
пакуванням;
проведенням іншого виду підготовки (включаючи передпродажну підготовку), крім операцій, що віднесені до операцій первинної переробки (збагачення) у значенні, наведеному у розділі I цього Кодексу, для реалізації відповідного виду видобутої корисної копалини (мінеральної сировини);
виробництвом і реалізацією інших видів продукції, товарів (робіт, послуг);
б) витрати з оплати праці, що належать до витрат згідно з розділом III цього Кодексу, крім витрат з оплати праці працівників, які не зайняті в господарській діяльності з видобування відповідного виду видобутої корисної копалини (мінеральної сировини);
в) витрати з ремонту основних засобів, що належать до складу витрат згідно з розділом III цього Кодексу, крім витрат на ремонт основних засобів, не пов'язаних технічно та технологічно з господарською діяльністю з видобування відповідного виду видобутої корисної копалини (мінеральної сировини);
г) інші витрати, що належать до складу витрат, у тому числі витрати, розподілені згідно з принципами облікової політики платника, понесені ним в періоди, коли господарська діяльність з видобування корисних копалин не провадилась у зв'язку із сезонними умовами провадження видобувних робіт згідно з розділом III цього Кодексу, крім витрат, не пов'язаних з господарською діяльністю з видобування відповідного виду видобутої корисної копалини (мінеральної сировини), у тому числі:
які виникають в результаті формування фінансових резервів;
на сплату процентів боргових зобов'язань платника;
на плату за користування надрами для видобування корисних копалин;
на сплату штрафів та/або неустойки чи пені за рішенням сторін договору або за рішенням відповідних державних органів, суду.
Під час обчислення розрахункової вартості відповідного виду видобутої корисної копалини (мінеральної сировини) також враховуються:
а) сума нарахованої амортизації, що визначається згідно з розділом III цього Кодексу, крім суми нарахованої амортизації на основні фонди і нематеріальні активи, що підлягають амортизації, але не пов'язані технічно та технологічно з господарською діяльністю з видобування відповідного виду видобутої корисної копалини (мінеральної сировини);
б) сума амортизації витрат, пов'язаних з господарською діяльністю з видобування відповідного виду видобутої корисної копалини (мінеральної сировини) згідно з розділом III цього Кодексу.
263.6.6. У разі якщо мають місце державні субвенції для гірничодобувних підприємств, визначення вартості видобутої мінеральної сировини (корисної копалини) здійснюється без урахування субвенції, розміри якої для кожної ділянки надр обчислюються на підставі калькулювання собівартості видобутої корисної копалини за матеріалами бухгалтерського обліку провадження господарської діяльності в межах такої ділянки надр.
263.6.7. Сума витрат, понесених на провадження господарської діяльності з видобування корисних копалин, щодо яких у податковому (звітному) періоді завершено комплекс технологічних операцій (процесів) з видобування, повністю включається до розрахункової вартості видобутих корисних копалин за відповідний податковий (звітний) період.
У разі якщо після виникнення податкових зобов'язань з плати за користування надрами для видобування корисних копалин за обсяг (кількість) відповідного виду видобутої корисної копалини (мінеральної сировини), платник у будь-якому наступному податковому (звітному) періоді прийняв рішення про застосування до неї (відповідного виду видобутої корисної копалини (мінеральної сировини) або її частини інших операцій первинної переробки, в результаті чого виник новий вид товарної продукції гірничодобувного підприємства, що відрізняється від продукції, за якою платником визнані та виконані відповідні зобов'язання з плати за користування надрами для видобування корисних копалин, платник у такому податковому (звітному) періоді визначає розмір податкових зобов'язань з плати для нового відповідного виду видобутої корисної копалини (мінеральної сировини) з урахуванням виконаних податкових зобов'язань за обсяг (кількість) відповідного виду видобутої корисної копалини (мінеральної сировини), що був використаний на створення нової товарної продукції гірничодобувного підприємства, за вирахуванням сум податкових зобов'язань, які виникали за попередніми операціями з даним видом корисної копалини.
263.6.8. Сума витрат, понесених на провадження господарської діяльності з видобування корисних копалин, щодо яких у податковому (звітному) періоді не завершено комплекс технологічних операцій (процесів) з видобування, включається до розрахункової вартості відповідного виду видобутої корисної копалини (мінеральної сировини) у податковому (звітному) періоді, в якому завершується такий комплекс технологічних операцій (процесів).
263.6.9. Розрахункова вартість одиниці відповідного виду видобутої корисної копалини (мінеральної сировини) (Цр) обчислюється за такою формулою:
Вмп + (Вмп х Крмпе)
Цр = ------------------------------,
Vмп
де Вмп - витрати, обчислені згідно з підпунктами 263.6.5 - 263.6.8 цього пункту (у гривнях);
Крмпе - коефіцієнт рентабельності гірничодобувного підприємства, обчислений у матеріалах геолого-економічної оцінки запасів корисних копалин ділянки надр, затверджених Державною комісією України по запасах корисних копалин (десятковий дріб);
Vмп - обсяг (кількість) корисних копалин, видобутих за податковий (звітний) період.
263.6.10. Вартість руд урану та золота, видобутих з корінних родовищ, обчислюється з урахуванням ціни реалізації за податковий (звітний) період (у разі відсутності реалізації у цей період - за найближчі попередні податкові періоди) хімічно чистого металу без урахування податку на додану вартість, зменшеної на суму витрат платника на збагачення (афінаж) та доставку (перевезення, транспортування) споживачу. Вартість одиниці видобутих корисних копалин визначається з урахуванням частки (в натуральному вимірі) вмісту хімічно чистого металу в одиниці видобутих корисних копалин.
263.7. Порядок обчислення податкових зобов'язань з плати за користування надрами для видобування корисних копалин
263.7.1. Для видів корисних копалин, для яких у таблиці пункту 263.9 цієї статті ставки плати (Свнз) встановлено у відносних показниках (відсотках), податкові зобов'язання з плати за користування надрами для видобування корисних копалин (Пзн) для відповідного виду видобутої корисної копалини (мінеральної сировини) в межах однієї ділянки надр за податковий (звітний) період обчислюються за такою формулою:
Пзн = Vф x Вкк x Свнз x Кпп,
де Vф - обсяг (кількість) відповідного виду видобутої корисної копалини (мінеральної сировини) у податковому (звітному) періоді (в одиницях маси або об'єму);
Вкк - вартість одиниці відповідного виду видобутої корисної копалини (мінеральної сировини), обчислена згідно з пунктом 263.6 цієї статті;
Свнз - величина ставки плати за користування надрами для видобування корисних копалин (у відсотках), встановлена у пункті 263.9 цієї статті;
( Абзац п'ятий підпункту 263.7.1 пункту 263.7 статті 263 із змінами, внесеними згідно із Законом N 4834-VI від 24.05.2012 )
Кпп - коригуючий коефіцієнт, встановлений у пункті 263.10 цієї статті.
263.7.2. Для видів корисних копалин, для яких у таблиці пункту 263.9 цієї статті встановлено абсолютні ставки плати за користування надрами для видобування корисних копалин (Сазн) у вартісному (грошовому) вираженні, податкові зобов'язання з плати (Пзн) для відповідного виду видобутих корисних копалин (мінеральної сировини) або погашених запасів корисних копалин в межах однієї ділянки надр за податковий (звітний) період обчислюються за такою формулою:
Пзн = Vф x Сазн x Кпп,
де Vф - обсяг (кількість) відповідного виду видобутих корисних копалин (мінеральної сировини) або погашених запасів корисних копалин у межах однієї ділянки надр у податковому (звітному) періоді (в одиницях маси або об'єму);
Сазн - величина визначеної в абсолютних значеннях ставки плати за користування надрами для видобування корисних копалин, встановлена у пункті 263.9 цієї статті;
Кпп - коригуючий коефіцієнт, встановлений у пункті 263.10 цієї статті.
263.8. Порядок визначення обсягу (кількості) видобутої корисної копалини (мінеральної сировини) та обсягу (кількості) погашених запасів корисних копалин
263.8.1. Обсяг (кількість) відповідного виду видобутої корисної копалини (мінеральної сировини) визначається платником плати у журналі обліку видобутих корисних копалин самостійно відповідно до вимог затверджених платником схем руху видобутої корисної копалини (мінеральної сировини) на виробничих дільницях та місцях зберігання з урахуванням складу вихідної сировини, умов конкретного виробництва, особливостей технологічного процесу та вимог до кінцевої продукції та нормативних актів, що регламентують вимоги до відповідного виду товарної продукції гірничодобувних підприємств стосовно визначення якості сировини та кінцевого продукту, визначення вмісту основної та супутньої корисної копалини в лабораторіях, атестованих згідно з правилами уповноваження та атестації у державній метрологічній системі.
Залежно від відповідного виду видобутої корисної копалини (мінеральної сировини) її кількість визначається в одиницях маси або об'єму.
263.8.2. Обсяг (кількість) погашених запасів корисних копалин визначається платником самостійно з дотриманням вимог актів законодавства з питань гірничого нагляду за раціональним використанням надр.
Залежно від відповідного виду погашених запасів корисних копалин їх кількість визначається в одиницях маси або об'єму.
263.9. Ставки плати за користування надрами для видобування корисних копалин
263.9.1. Ставки плати за користування надрами для видобування корисних копалин установлюються у таких розмірах:
( Рядки таблиці до підпункту 263.9.1 пункту 263.9 статті 263 щодо ставок плати за нафту, конденсат, газ горючий природний (за винятком газу (метану) вугільних родовищ, газу сланцевих товщ, газу центрально-басейнового типу, газу колекторів щільних порід) набирають чинності з 1 січня 2013 року згідно із Законом N 4834-VI від 24.05.2012 )
------------------------------------------------------------------
| Назва корисної | Одиниця |За одиницю| Від вартості |
| копалини | виміру | видобутих| видобутих корисних |
| | | корисних| копалин |
| | | копалин,|---------------------|
| | | гривень |відсотків| але не |
| | | | | менше ніж |
| | | | |гривень за |
| | | | | одиницю |
| | | | | видобутих |
| | | | | корисних |
| | | | | копалин |
|-------------------+-----------+----------+---------+-----------|
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
|----------------------------------------------------------------|
| Корисні копалини загальнодержавного значення |
|----------------------------------------------------------------|
|Антрацит | тонн | | 0,5 | 5,33 |
|-------------------+-----------+----------+---------+-----------|
|Вугілля буре | -"- | | 1 | 0,57 |
|----------------------------------------------------------------|
|Вугілля кам'яне: |
|----------------------------------------------------------------|
|вугілля | -"- | | 0,4 | 3,51 |
|енергетичне, | | | | |
|окиснене; | | | | |
|-------------------+-----------+----------+---------+-----------|
|вугілля коксівне | -"- | | 0,4 | 3,51 |
|-------------------+-----------+----------+---------+-----------|
|Торф, сапропель | -"- | | 1 | 0,59 |
|----------------------------------------------------------------|
|Металічні руди: |
|----------------------------------------------------------------|
|залізна руда для | -"- | | 2,7 | 3,64 |
|збагачення | | | | |
|-------------------+-----------+----------+---------+-----------|
|залізна руда для | -"- | | 1,5 | 0,89 |
|збагачення з | | | | |
|вмістом | | | | |
|магнетитового | | | | |
|заліза менше | | | | |
|20 відсотків | | | | |
|-------------------+-----------+----------+---------+-----------|
|залізна багата | -"- | | 3,5 | 11,45 |
|-------------------+-----------+----------+---------+-----------|
|марганцева | -"- | | 5 | 21,70 |
|-------------------+-----------+----------+---------+-----------|
|титанова (розсипних| -"- | | 5 | 3,99 |
|родовищ) | | | | |
|-------------------+-----------+----------+---------+-----------|
|титано-цирконієва | -"- | | 5 | 7,40 |
|(розсипних родовищ)| | | | |
|-------------------+-----------+----------+---------+-----------|
|нікелева | -"- | | 3,5 | 9,72 |
|(силікатна) | | | | |
|-------------------+-----------+----------+---------+-----------|
|хромова | -"- | | 3,5 | 10,98 |
|-------------------+-----------+----------+---------+-----------|
|ртутна | -"- | | 3,5 | 0,59 |
|-------------------+-----------+----------+---------+-----------|
|уранова | -"- | | 3,5 | 3,19 |
|-------------------+-----------+----------+---------+-----------|
|золота | -"- | | 5 | 15,98 |
|-------------------+-----------+----------+---------+-----------|
|ванадію | -"- | | 3,5 | 6,12 |
|-------------------+-----------+----------+---------+-----------|
|гафнію | -"- | | 3,5 | 9,46 |
|-------------------+-----------+----------+---------+-----------|
|бариту | -"- | | 3,5 | 6,45 |
|----------------------------------------------------------------|
|Горючі корисні копалини: |
|----------------------------------------------------------------|
( Рядки таблиці до підпункту 263.9.1 пункту 263.9 статті 263 щодо ставок плати за нафту, конденсат набирають чинності з 1 січня 2013 року згідно із Законом N 4834-VI від 24.05.2012 )
|нафта, конденсат: |
|----------------------------------------------------------------|
|- з покладів, які | тонн | | 39* | |
|повністю або | | | | |
|частково залягають | | | | |
|на глибині до | | | | |
|5000 метрів | | | | |
|-------------------+-----------+----------+---------+-----------|
|- з покладів, які | -"- | | 17* | |
|повністю залягають | | | | |
|на глибині понад | | | | |
|5000 метрів | | | | |
|----------------------------------------------------------------|
( Рядки таблиці до підпункту 263.9.1 пункту 263.9 статті 263 щодо ставок плати за газ горючий природний (за винятком газу (метану) вугільних родовищ, газу сланцевих товщ, газу центрально-басейнового типу, газу колекторів щільних порід) набирають чинності з 1 січня 2013 року згідно із Законом N 4834-VI від 24.05.2012 )
|Газ горючий природний: |
|----------------------------------------------------------------|
|газ природний, у тому числі газ, розчинений у нафті (нафтовий |
|(попутний) газ), етан, пропан, бутан, газ (метан) вугільних |
|родовищ, газ сланцевих товщ, газ центрально-басейнового типу, |
|газ колекторів щільних порід: |
|----------------------------------------------------------------|
|- з покладів, які | тис. куб. | | 17** | 594,64** |
|повністю або | метрів | | | |
|частково залягають | | | | |
|на глибині до 5000 | | | | |
|метрів | | | | |
|-------------------+-----------+----------+---------+-----------|
|- природний газ, | -"- | | 28 | 101,30 |
|що відповідає | | | | |
|умові, визначеній | | | | |
|у підпункті | | | | |
|263.11.5, видобутий| | | | |
|з покладів до | | | | |
|5000 метрів | | | | |
|-------------------+-----------+----------+---------+-----------|
|- з покладів, які | -"- | | 9** | 318,34** |
|повністю залягають | | | | |
|на глибині понад | | | | |
|5000 метрів | | | | |
|-------------------+-----------+----------+---------+-----------|
|- природний газ, | -"- | | 25 | 89,45 |
|що відповідає | | | | |
|умові, визначеній | | | | |
|у підпункті | | | | |
|263.11.5, видобутий| | | | |
|з покладів понад | | | | |
|5000 метрів | | | | |
|-------------------+-----------+----------+---------+-----------|
|- з покладів на | -"- | | 15** | 53,90** |
|ділянках надр | | | | |
|(родовищах) в межах| | | | |
|континентального | | | | |
|шельфу та/або | | | | |
|виключної | | | | |
|(морської) | | | | |
|економічної зони | | | | |
|України | | | | |
|----------------------------------------------------------------|
|Глинисті породи: |
|----------------------------------------------------------------|
|глина тугоплавка | тонн | | 5 | |
|-------------------+-----------+----------+---------+-----------|
|каолін первинний | -"- | | 5 | |
|-------------------+-----------+----------+---------+-----------|
|глина вогнетривка | -"- | | 5 | |
|-------------------+-----------+----------+---------+-----------|
|каолін вторинний | -"- | | 5 | |
|-------------------+-----------+----------+---------+-----------|
|сировина | -"- | | 5 | |
|керамзитова | | | | |
|-------------------+-----------+----------+---------+-----------|
|Сировина | -"- | | 5 | 3,59 |
|формувальна та для | | | | |
|огрудкування | | | | |
|залізорудних | | | | |
|концентратів - | | | | |
|глина бентонітова | | | | |
|----------------------------------------------------------------|
|Сировина вогнетривка: |
|----------------------------------------------------------------|
|доломіт | -"- | | 7,5 | 11,30 |
|-------------------+-----------+----------+---------+-----------|
|кварцит та пісок | -"- | | 7,5 | |
|кварцовий для | | | | |
|металургії | | | | |
|-------------------+-----------+----------+---------+-----------|
|пісок формувальний | -"- | | 7,5 | 25,24 |
|-------------------+-----------+----------+---------+-----------|
|кварцит для | -"- | | 2 | 2,64 |
|виробництва кремнію| | | | |
|-------------------+-----------+----------+---------+-----------|
|сировина | куб. | | 3,5 | 1,23 |
|високоглиноземна, | метрів | | | |
|крім глин (кіаніт | | | | |