Структурний підрозділ Національного банку здійснює списання в безспірному порядку коштів з кореспондентського рахунку банку засобами СЕП за меморіальним ордером, сформованим на підставі вимоги Фонду гарантування вкладів фізичних осіб.
( Абзац тринадцятий пункту глави 4 розділу VI із змінами, внесеними згідно з Постановою Національного банку № 994 від 30.12.2015 )
Структурний підрозділ Національного банку зобов'язаний повідомити Фонд гарантування вкладів фізичних осіб про виконання (часткове виконання) або про відсутність можливості виконати його вимогу.
( Абзац чотирнадцятий пункту глави 4 розділу VI із змінами, внесеними згідно з Постановою Національного банку № 994 від 30.12.2015 )( Главу 4 розділу VI доповнено новим пунктом згідно з Постановою Національного банку № 362 від 31.08.2012 )( Пункт 10 глави 4 розділу VI виключено на підставі Постанови Національного банку № 95 від 07.07.2020 )
Глава 5. Технологія виконання Національним банком засобами СЕП повідомлення банку щодо вчинення правочину про обтяження
1. Структурний підрозділ Національного банку приймає та бере на облік повідомлення обтяжувача про наявність підстав на звернення стягнення на предмет обтяження, предметом якого є майнові права на кошти на кореспондентському рахунку банку, та/або повідомлення банку щодо вчинення правочину про обтяження відповідно до статті 1074 Цивільного кодексу України та Закону України "Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень" .
2. Структурний підрозділ Національного банку з дня взяття повідомлення на облік за відповідним позабалансовим рахунком забезпечує протягом чинності правочину про обтяження наявність коштів на кореспондентському рахунку банку шляхом надсилання ЦОСЕП інформації про потребу:
1) установлення ліміту технічного рахунку банку на суму, зазначену в повідомленні банку щодо вчинення правочину про обтяження (якщо така сума визначена правочином про обтяження);
2) автоматизованого зупинення власних видаткових операцій банку, якщо сума встановленого ліміту технічного рахунку банку буде меншою, ніж сума, зазначена структурним підрозділом Національного банку;
3) перегляду суми ліміту технічного рахунку банку на початку кожного наступного банківського дня з метою її збільшення до того часу, коли вона дорівнюватиме сумі, зазначеній структурним підрозділом Національного банку.
Структурний підрозділ Національного банку має право надіслати ЦОСЕП інформацію про зменшення суми ліміту технічного рахунку банку в разі часткової сплати за платіжною вимогою обтяжувача, який встановив таке обтяження, або в разі отримання письмової згоди цього обтяжувача на виконання банком міжбанківського переказу коштів, унаслідок якого сума коштів на кореспондентському рахунку банку буде меншою, ніж сума, визначена умовами обтяження;
4) скасування зупинення власних видаткових операцій банку в СЕП після встановлення ліміту технічного рахунку банку на суму, зазначену структурним підрозділом Національного банку.
( Пункт 2 глави 5 розділу VI в редакції Постанови Національного банку № 95 від 07.07.2020 )
3. ЦОСЕП:
1) установлює ліміт технічного рахунку банку в межах поточного значення технічного рахунку банку, за винятком заблокованих коштів;
2) забезпечує автоматизоване зупинення власних видаткових операцій банку за його кореспондентським рахунком відповідно до пункту 6 глави 2 розділу VI цієї Інструкції, якщо сума встановленого ліміту технічного рахунку банку менша, ніж сума, зазначена структурним підрозділом Національного банку;
3) на початку кожного наступного банківського дня забезпечує збільшення суми ліміту до того часу, коли вона дорівнюватиме сумі, зазначеній структурним підрозділом Національного банку.
Сума ліміту технічного рахунку банку, що встановлена в попередній банківський день, не може бути зменшена (за винятком випадків отримання від структурного підрозділу Національного банку інформації про зменшення суми ліміту технічного рахунку банку в разі часткової сплати за платіжною вимогою обтяжувача, який встановив таке обтяження, або в разі отримання письмової згоди цього обтяжувача на виконання банком міжбанківського переказу коштів, унаслідок якого сума коштів на кореспондентському рахунку банку буде меншою, ніж сума, визначена умовами обтяження);
4) інформує структурний підрозділ Національного банку про поточний стан технічного рахунку банку та суму встановленого ліміту технічного рахунку банку, а також про зупинення власних видаткових операцій банку;
5) скасовує зупинення власних видаткових операцій банку в СЕП після встановлення ліміту технічного рахунку банку на суму, зазначену структурним підрозділом Національного банку;
6) інформує структурний підрозділ Національного банку про скасування зупинення власних видаткових операцій банку в СЕП.
( Пункт 3 глави 5 розділу VI в редакції Постанови Національного банку № 95 від 07.07.2020 )
4. Структурний підрозділ Національного банку приймає і виконує платіжну вимогу обтяжувача на договірне списання коштів із кореспондентського рахунку банку за правочином про обтяження відповідно до нормативно-правового акта Національного банку про безготівкові розрахунки в національній валюті та згідно з технологією здійснення засобами СЕП договірного списання коштів з кореспондентського рахунка банку, установленою в пунктах 2, 4, 6 глави 4 розділу VI цієї Інструкції.
( Пункт 4 глави 5 розділу VI із змінами, внесеними згідно з Постановою Національного банку № 95 від 07.07.2020 )( Розділ VI доповнено новою главою згідно зПостановою Національного банку № 102 від 25.09.2018 )( Розділ VII виключено на підставі Постанови Національного банку № 76 від 12.06.2019 )
Розділ VII. Участь інших установ у СЕП
Глава 1. Виконання переказу коштів іншою установою через СЕП
1. Для роботи в СЕП інші установи укладають з Національним банком договори:
1) про розрахунково-інформаційне обслуговування в системі електронних платежів Національного банку України та надання послуг системою електронної пошти Національного банку України (додаток 5) та в разі потреби про надання послуг системою електронної пошти Національного банку України (додаток 8). Сторони можуть змінювати передбачені зразками цих договорів умови, а також установлювати інші умови, якщо це не суперечить законодавству;
2) про використання засобів захисту інформації Національного банку України відповідно до нормативно-правового акта Національного банку з питань інформаційної безпеки.
Необхідною умовою для виключення інших установ з Довідника учасників СЕП є розірвання договору про розрахунково-інформаційне обслуговування в системі електронних платежів Національного банку України та надання послуг системою електронної пошти Національного банку України.
( Пункт 1 глави 1 розділу в редакції Постанов Національного банку № 439 від 07.07.2015, № 71 від 27.07.2017 )
2. Вимоги розділів II, VIII цієї Інструкції, що стосуються роботи в СЕП, поширюються на інші установи - учасники СЕП з урахуванням особливостей, що обумовлені відповідними рішеннями Правління Національного банку України та відображені в договорах, укладених іншими установами з Національним банком.
( Пункт 2 глави 1 розділу із змінами, внесеними згідно з Постановами Національного банку № 458 від 18.11.2013, № 439 від 07.07.2015, № 71 від 27.07.2017 )
3. Департамент інформаційних технологій зобов'язаний виконати квитування файла B, що вміщує електронний розрахунковий документ на списання, у день його формування, якщо інша установа не надіслала до часу, зазначеного технологічним регламентом роботи СЕП, квитанцію, що підтверджує отримання цього файла.
( Пункт 3 глави 1 розділу із змінами, внесеними згідно з Постановою Національного банку № 102 від 25.09.2018 )( Главу 2 розділу виключено на підставі Постанови Національного банку № 122 від 30.03.2012 )
Глава 2. Технологія виконання Національним банком засобами СЕП платіжної вимоги/інкасового доручення (розпорядження) на примусове списання/стягнення коштів з рахунку іншої установи, документів про арешт коштів іншої установи, що обліковуються на її рахунку, та договірного списання
( Назва глави 2 розділу в редакції Постанови Національного банку № 122 від 30.03.2012; із змінами, внесеними згідно з Постановами Національного банку № 994 від 30.12.2015, № 102 від 25.09.2018 )
1. Структурний підрозділ Національного банку приймає і виконує платіжну вимогу/інкасове доручення (розпорядження) на примусове списання/стягнення коштів з рахунку іншої установи в порядку, визначеному нормативно-правовим актом Національного банку про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, з урахуванням особливостей, обумовлених у главі 1 розділу VI цієї Інструкції.
( Главу 2 розділу доповнено пунктом 1 згідно з Постановою Національного банку № 122 від 30.03.2012 )
2. Національний банк приймає і виконує документи про арешт коштів іншої установи, що обліковуються на її рахунку (далі - документи про арешт коштів іншої установи), відповідно до порядку, що визначений нормативно-правовим актом Національного банку про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, з урахуванням обумовлених у пунктах 3-5 цієї глави особливостей.
( Пункт 2 глави 2 розділу із змінами, внесеними згідно з Постановами Національного банку № 122 від 30.03.2012, № 95 від 07.07.2020 )
3. Структурний підрозділ Національного банку виконує документи про арешт коштів іншої установи шляхом забезпечення встановлення у ЦОСЕП ліміту технічного рахунку іншої установи на суму арешту.
( Пункт 3 глави 2 розділу VII в редакції Постанови Національного банку № 95 від 07.07.2020 )
4. ЦОСЕП установлює ліміт технічного рахунку іншої установи на суму арешту та забезпечує наявність ліміту технічного рахунку іншої установи в наступні банківські дні до отримання від структурного підрозділу Національного банку інформації про зменшення/скасування ліміту технічного рахунку іншої установи в разі примусового списання коштів або зняття арешту з коштів.
( Пункт 4 глави 2 розділу VII в редакції Постанови Національного банку № 95 від 07.07.2020 )
5. Структурний підрозділ Національного банку для забезпечення виконання документа про арешт коштів без установлення суми надсилає ЦОСЕП інформацію про потребу встановлення ліміту початкових оборотів іншої установи, значення якого дорівнює
ЦОСЕП установлює ліміт початкових оборотів іншої установи та забезпечує його наявність у наступні банківські дні до отримання від структурного підрозділу Національного банку інформації про скасування ліміту початкових оборотів іншої установи в разі примусового списання коштів або зняття арешту з коштів.
( Пункт 5 глави 2 розділу VII в редакції Постанови Національного банку № 95 від 07.07.2020 )
6. Національний банк здійснює договірне списання коштів із рахунку іншої установи в порядку, визначеному нормативно-правовим актом Національного банку про безготівкові розрахунки в національній валюті, та відповідно до технології здійснення такого списання засобами СЕП, установленої в пунктах 2, 4-6 глави 4 розділу VI цієї Інструкції.
( Главу 2 розділу доповнено пунктом 6 згідно з Постановою Національного банку № 102 від 25.09.2018; із змінами, внесеними згідно з Постановою Національного банку № 95 від 07.07.2020 )
7. Національний банк приймає, бере на облік повідомлення обтяжувача про наявність підстав на звернення стягнення на предмет обтяження, предметом якого є майнові права на кошти на рахунку іншої установи та/або повідомлення від іншої установи щодо вчинення правочину про обтяження та вживає заходів відповідно до статті 1074 Цивільного кодексу України, Закону України "Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень" та пунктів 2-4 глави 5 розділу VI цієї Інструкції.
( Главу 2 розділу доповнено пунктом 7 згідно з Постановою Національного банку № 102 від 25.09.2018; із змінами, внесеними згідно з Постановою Національного банку № 95 від 07.07.2020 )
Глава 3. Технологія виконання Національним банком засобами СЕП зупинення видаткових операцій іншої установи за її рахунком
( Назва глави 3 розділу із змінами, внесеними згідно з Постановою Національного банку № 994 від 30.12.2015 )
1. Структурний підрозділ Національного банку виконує рішення суду про зупинення видаткових операцій іншої установи за її рахунком, яке винесене за зверненням контролюючого органу і надійшло до структурного підрозділу Національного банку безпосередньо від суду/державного виконавця/контролюючого органу, у день його надходження.
Структурний підрозділ Національного банку засобами СЕД АСКОД повідомляє Департамент інформаційних технологій про зупинення видаткових операцій іншої установи в СЕП та інформує про це іншу установу.
( Абзац другий пункту 1 глави 3 розділу із змінами, внесеними згідно з Постановою Національного банку № 102 від 25.09.2018 )
Департамент інформаційних технологій забезпечує автоматизоване зупинення в ЦОСЕП видаткових операцій іншої установи за її рахунком.
Структурний підрозділ Національного банку обліковує рішення суду за відповідним позабалансовим рахунком.
2. Відновлення видаткових операцій іншої установи за її рахунком здійснюється відповідно до законодавства України і забезпечується Департамент інформаційних технологій на підставі повідомлення структурного підрозділу Національного банку про скасування зупинення видаткових операцій іншої установи в СЕП.
( Розділ доповнено новою главою згідно з Постановою Національного банку № 279 від 12.08.2011 )
Розділ VIII. Порядок резервування та відновлення функціонування СЕП
Глава 1. Загальні засади забезпечення резервування СЕП
1. Департамент інформаційних технологій, Департамент безпеки, учасники СЕП зобов'язані виконувати підготовчі роботи, перелік яких наведено у главі 1 розділу VIII цієї Інструкції, для підтримання системи резервування СЕП у належному стані.
2. Департамент інформаційних технологій веде довідник оповіщення учасників СЕП (далі - довідник оповіщення), який містить контактну інформацію кожного учасника СЕП (прізвище, ім'я, по батькові відповідальної особи, номер телефону стільникового зв'язку та адресу електронної пошти) для здійснення Національним банком оповіщення учасників СЕП у разі порушення роботи ЦОСЕП або виникнення надзвичайних ситуацій.
Учасник СЕП зобов'язаний:
1) повідомляти Департаменту інформаційних технологій контактну інформацію для включення до довідника оповіщення;
2) у разі зміни контактної інформації повідомити Департамент інформаційних технологій протягом трьох робочих днів для оновлення інформації в довіднику оповіщення.
3. Резервування ЦОСЕП забезпечується шляхом:
1) розміщення складових ЦОСЕП (серверів) у географічно розподіленому віртуальному обчислювальному середовищі центрів оброблення даних Національного банку (далі - ЦОД), віддалених один від одного;
2) організації реплікації даних ЦОСЕП засобами систем управління базами даних;
3) наявності резервного обладнання у ЦОД для функціонування ЦОСЕП.
4. Учасник СЕП зобов'язаний забезпечити належний рівень резервування програмно-технічних комплексів, необхідних для забезпечення його роботи в СЕП, відповідного серверного і телекомунікаційного обладнання, систем електроживлення, кондиціювання, каналів зв'язку та визначити заходи щодо швидкого відновлення їх функціонування.
5. Працівники, які беруть участь в обробленні електронних платежів, повинні бути ознайомлені з порядком резервування та відновленняфункціонування СЕП, визначеним у розділі VIII цієї Інструкції, і технологічною документацією щодо відновлення роботи тієї ділянки проходження електронних платежів, за яку вони відповідають.
6. Департамент інформаційних технологій розробляє додаткові заходи відповідно до ситуації, що склалася (якщо для відновлення функціонування ЦОСЕП недостатньо заходів, передбачених розділом VIII цієї Інструкції), погоджує їх із Департаментом безпеки (за потреби) та доводить відповідні інструкції до учасників СЕП, якщо додаткові заходи потребують від учасників СЕП дій, не визначених у розділі VIII цієї Інструкції.
7. Учасники СЕП під час відновлення функціонування СЕП повинні дотримуватися вимог розділу VIII цієї Інструкції, технологічної документації та розпоряджень Департаменту інформаційних технологій і в разі потреби - Департаменту безпеки.
8. Відновлення функціонування ЦОСЕП залежно від ступеня та локалізації порушення його функціонування здійснюється за трьома рівнями резервування:
1) перший рівень - відновлення роботи ЦОСЕП за місцем штатного функціонування в м. Києві за умови, що дані ЦОСЕП не пошкоджені;
2) другий рівень - відновлення роботи ЦОСЕП за місцем штатного функціонування в м. Києві за умови, якщо дані ЦОСЕП пошкоджені;
3) третій рівень - відновлення роботи ЦОСЕП у віддаленому резервному ЦОД.
Глава 2. Використання першого рівня резервування
1. Відновлення функціонування ЦОСЕП за першим рівнем резервування застосовується в разі виходу з ладу або пошкодження спеціалізованих серверів захисту інформації ЦОСЕП, апаратури криптографічного захисту інформації (далі - АКЗІ) ЦОСЕП, у разі неможливості продовження роботи в будівлі, в якій функціонує основний ЦОД, або неможливості доступу до цієї будівлі за умови збереження баз даних ЦОСЕП.
2. Віртуальне обчислювальне середовище Національного банку забезпечує автоматичний розподіл місця функціонування окремих складових ЦОСЕП між ЦОД у м. Києві, унаслідок чого в разі виявлення проблем в обладнанні, що перебуває в одній із будівель, робота зазначених складових ЦОСЕП автоматично, без втручання персоналу, переноситься на комп'ютерні ресурси, розміщені в іншій будівлі.
3. Функціонування ЦОСЕП переноситься до ЦОД в іншій будівлі Національного банку в разі неможливості доступу до будівлі, в якій функціонує основний ЦОД, або неможливості функціонування за штатним місцем розміщення складових ЦОСЕП, що не перебувають у віртуальному обчислювальному середовищі.
4. Відновлення взаємодії учасника СЕП із ЦОСЕП здійснюється без додаткових заходів із боку учасників, будь-які переналаштування роботи учасників не потрібні.
5. Протягом інтервалу часу, в який виконується перехід ЦОСЕП на інші комп'ютерні ресурси або переміщення до іншої будівлі, обмін з учасниками СЕП платіжною і технологічною інформацією може бути призупинений.
Час призупинення в разі автоматичного перенесення на інші ресурси становить до двох хвилин. Додаткові дії з боку персоналу ЦОСЕП і учасників СЕП не потрібні.
Час призупинення в разі участі персоналу у відновленні залежить від місця та ступеня руйнування. Якщо відновлення роботи потребуватиме певного часу (наприклад, на переміщення обслуговуючого персоналу до іншої будівлі), Національний банк надсилає учасникам СЕП повідомлення про призупинення роботи СЕП. Отримавши це повідомлення, учасники СЕП зупиняють роботу АРМ-СЕП у режимі реального часу і припиняють відправлення до АРМ-СЕП інформації від САБ, залишаючи АРМ-СЕП працювати тільки у файловому режимі для прийому інформації від ЦОСЕП. Після відновлення функціонування ЦОСЕП персонал ЦОСЕП надсилає учасникам СЕП інформаційне повідомлення від ЦОСЕП на АРМ-СЕП про роботу СЕП у штатному режимі. Отримавши його, учасники СЕП відновлюють роботу АРМ-СЕП у повному обсязі.
Глава 3. Використання другого рівня резервування
1. Відновлення функціонування ЦОСЕП за другим рівнем резервування застосовується в разі пошкодження бази даних ЦОСЕП або пошкодження інформації в ній протягом банківського дня і неможливості відновлення цієї інформації в повному обсязі. Таке відновлення передбачає продовження функціонування ЦОСЕП в основному ЦОД або в резервному ЦОД у м. Києві з використанням баз даних ЦОСЕП, відновлених із мінімальною втратою інформації.
Пошкодження за другим рівнем резервування може бути підставою для тимчасового зупинення обслуговування учасників СЕП. Залежно від рівня пошкоджень Національний банк має право оголосити про настання форс-мажорних обставин відповідно до умов договорів з учасниками СЕП.
2. Рішення про відновлення функціонування ЦОСЕП за схемою другого рівня приймає заступник Голови Національного банку, до повноважень якого згідно з розподілом функціональних обов'язків належить організація роботи з регулювання діяльності платіжних систем та безготівкових розрахунків.
3. Департамент інформаційних технологій повідомляє учасників СЕП засобами системи ЕП або засобами оповіщення про відновлення роботи СЕП за другим рівнем резервування і зобов'язує учасників СЕП зупинити взаємодію з ЦОСЕП.
Учасники СЕП зупиняють АРМ-СЕП, припиняють обмін інформацією між АРМ-СЕП і САБ та припиняють формування в САБ пакетів початкових платежів для СЕП. Після цього учасники СЕП запускають АРМ-СЕП тільки у файловому режимі для прийому інформації від ЦОСЕП.
4. Департамент інформаційних технологій уживає заходів щодо відновлення даних у ЦОСЕП, після чого розсилає учасникам СЕП інформаційні повідомлення на АРМ-СЕП із переліком відновлених файлів-пакетів електронних розрахункових документів та інформаційних повідомлень (файли А і В) і відновлених платежів, здійснених у режимі реального часу.
На підставі цієї інформації учасники СЕП зобов'язані вжити заходів щодо приведення в САБ стану відправлених і прийнятих ними (до пошкодження ЦОСЕП) міжбанківських електронних розрахункових документів, інформаційних повідомлень і службових повідомлень СЕП у відповідність до стану баз даних ЦОСЕП і скасування в САБ усіх міжбанківських електронних розрахункових документів і повідомлень, які не були відновлені в ЦОСЕП, із відповідним виправленням проводок, що були виконані за цими документами в САБ, а саме:
1) початковим документам надається статус "не відправлені до СЕП";
2) файли В і відповідні платежі в режимі реального часу вилучаються із САБ.
Учасник СЕП зобов'язаний відновити обмін інформацією із СЕП і передавання інформації між АРМ-СЕП і САБ тільки після того, як зазначені дії будуть виконані та в їх результаті стан кореспондентського рахунку в САБ буде приведено у відповідність до стану технічного рахунку в СЕП на момент відновлення баз даних ЦОСЕП.
Банк, який керує філіями за допомогою встановлення лімітів, повинен проаналізувати поточний стан лімітів і в разі потреби встановити нові їх значення.
5. ЦОСЕП відновлює оброблення інформації у файловому режимі та режимі реального часу після розсилання інформаційних повідомлень згідно з пунктом 4 глави 3 розділу IХ цієї Інструкції. Платіжна і технологічна інформація, що надходитиме до учасників СЕП після цього повідомлення, є сформованою після відновлення роботи ЦОСЕП і підлягає обов'язковому прийманню в САБ.
6. Учасник СЕП зобов'язаний:
1) повторно відправити до ЦОСЕП усі квитанції, що були сформовані на файли В даного банківського дня до номера сеансу, до якого (включно) була відновлена інформація;
2) заново відправити до СЕП початкові платежі, які цього банківського дня були відправлені ним до ЦОСЕП, але не відображені в переліку відновленої інформації.
7. Відновлення бази даних станом на кінець попереднього банківського дня та скасування всіх платежів, проведених (до руйнування) через СЕП поточного банківського дня, здійснюється в разі повної неможливості відновити інформацію з бази даних СЕП поточного банківського дня. Учасники СЕП зобов'язані скасувати всі платежі від/до СЕП поточного банківського дня відповідно до пункту 4 глави 3 розділу IХ цієї Інструкції.
8. Національний банк має право прийняти рішення про те, що робота СЕП у день відновлення не продовжується. У цьому разі після розсилання інформаційних повідомлень згідно з пунктом 4 глави 3 розділу IХ цієї Інструкції одразу виконується закриття банківського дня в СЕП і учасникам надаються підсумкові файли дня ($V). Залежно від часу виконання цих дій наступний банківський день у СЕП може бути відкритий цього самого календарного дня.
Глава 4. Використання третього рівня резервування
1. Департамент інформаційних технологій забезпечує налаштування реплікації даних ЦОСЕП засобами систем управління базами даних для відновлення функціонування ЦОСЕП у віддаленому резервному ЦОД.
2. Департамент інформаційних технологій заздалегідь надає учасникам СЕП інструкції щодо налаштувань АРМ-СЕП для взаємодії з віддаленим резервним пунктом ЦОСЕП.
3. Відновлення функціонування ЦОСЕП із використанням третього рівня резервування застосовується в разі фізичної неможливості відновлення роботи ЦОСЕП у м. Києві.
Рішення про відновлення функціонування ЦОСЕП за схемою третього рівня резервування приймає заступник Голови Національного банку, до повноважень якого згідно з розподілом функціональних обов'язків належить організація роботи з регулювання діяльності платіжних систем та безготівкових розрахунків.
Причини, що унеможливили роботу ЦОСЕП у м. Києві, є підставою для тимчасового зупинення обслуговування учасників СЕП. Залежно від ситуації, що склалася, Національний банк має право оголосити про настання форс-мажорних обставин відповідно до умов договорів з учасниками СЕП.
4. Департамент інформаційних технологій засобами системи ЕП або засобами оповіщення зобов'язує учасників СЕП зупинити функціонування АРМ-СЕП у зв'язку з відновленням роботи ЦОСЕП за третім рівнем резервування.
5. Учасники СЕП зупиняють АРМ-СЕП, припиняють обмін інформацією між АРМ-СЕП і САБ та формування в САБ пакетів початкових платежів для СЕП.
Учасники СЕП виконують налаштування параметрів АРМ-СЕП на взаємодію з резервним пунктом і запускають АРМ-СЕП тільки у файловому режимі для прийому інформації від ЦОСЕП.
6. Віддалений резервний ЦОД виконує відновлення даних ЦОСЕП на підставі інформації, зазначеної в пункті 1 глави 4 розділу ІХ цієї Інструкції, визначає особливості подальшого продовження роботи, у разі потреби -додаткові дії з боку учасників СЕП і надсилає учасникам СЕП відповідне інформаційне повідомлення.
7. Банківський день у СЕП після відновлення функціонування ЦОСЕП розпочинається у звичайному режимі, якщо відновлена інформація ЦОСЕП відповідає стану між банківськими днями і наступний банківський день за штатним місцем функціонування ЦОСЕП не було розпочато. Обслуговуючий персонал ЦОСЕП надсилає учасникам СЕП інформаційне повідомлення на АРМ-СЕП про відновлення роботи ЦОСЕП без втрати платіжної інформації. Отримавши це повідомлення, учасники СЕП починають роботу в СЕП у штатному режимі.
8. Під час відновлення функціонування ЦОСЕП може бути втрачена інформація про міжбанківські електронні розрахункові документи і повідомлення, що були оброблені ЦОСЕП безпосередньо перед пошкодженням ЦОСЕП, або про даний банківський день у СЕП у цілому, якщо дані ЦОСЕП відновлено станом на певний момент протягом банківського дня. У цьому разі подальші дії з відновлення роботи ЦОСЕП і учасників СЕП виконуються згідно з пунктами 4 - 8 глави 3 розділу IХ цієї Інструкції.
9. Подальші зміни щодо функціонування СЕП і технологічний регламент роботи СЕП під час роботи в резервному пункті визначаються заступником Голови Національного банку, до повноважень якого згідно з розподілом функціональних обов'язків належить організація роботи з регулювання діяльності платіжних систем та безготівкових розрахунків, і доводяться до відома учасників СЕП.
10. Відновлення роботи ЦОСЕП у м. Києві розпочинається після закінчення одного банківського дня та до початку наступного банківського дня. Персонал віддаленого резервного пункту надсилає учасникам СЕП інформаційне повідомлення від ЦОСЕП про визначену дату відновлення роботи ЦОСЕП у м. Києві. Отримавши це повідомлення, після закінчення останнього банківського дня роботи СЕП у резервному пункті учасники СЕП виконують налаштування параметрів АРМ-СЕП для взаємодії АРМ-СЕП із ЦОСЕП за місцем його штатного функціонування.
Глава 5. Використання резервних засобів криптографічного захисту інформації ЦОСЕП
1. Національний банк забезпечує наявність і підтримання в актуальному стані достатньої кількості резервних програмних та апаратно-програмних засобів захисту інформації, а також відповідної ключової інформації у всіх ЦОД у м. Києві.
2. Апаратура, що вийшла з ладу, замінюється на резервну і функціонування ЦОСЕП продовжується без переналагодження в разі пошкодження апаратно-програмних засобів захисту інформації. Учасникам СЕП не потрібно уживати додаткових заходів для переналагодження своєї роботи в СЕП.
3. Функціонування ЦОСЕП відновлюється з використанням програмних засобів криптографічного захисту у разі пошкодження апаратно-програмних засобів захисту інформації, через яке унеможливлюється їх використання, або в разі переведення роботи ЦОСЕП до віддаленого резервного ЦОД. Учасникам СЕП надсилається інформаційне повідомлення від ЦОСЕП, а також засобами системи ЕП про потребу налагодження АРМ-СЕП на роботу з використанням програмних засобів криптографічного захисту інформації.
4. Повернення ЦОСЕП до роботи з апаратно-програмними засобами захисту інформації здійснюється лише після закінчення одного банківського дня та до початку наступного банківського дня. Учасникам СЕП надсилається інформаційне повідомлення від ЦОСЕП про потребу налагодження АРМ-СЕП на той засіб криптографічного захисту, який використовувався ними до переходу ЦОСЕП на використання програмного захисту.
Глава 6. Відновлення функціонування АРМ-СЕП
1. Учасник СЕП на випадок виходу з ладу комп'ютера, на якому функціонує АРМ-СЕП, зобов'язаний мати резервний комп'ютер, на якому розгорнута діюча версія АРМ-СЕП, з актуальними таблицями відкритих ключів, файлами конфігурації та допоміжними файлами.
2. Учасник СЕП у разі пошкодження комп'ютера, на якому функціонує АРМ-СЕП, повинен підключити до резервного комп'ютера АКЗІ та продовжувати функціонування АРМ-СЕП на резервному комп'ютері.
Учасник СЕП зобов'язаний (якщо відновлення функціонування АРМ-СЕП на резервному комп'ютері відбулося протягом банківського дня):
1) зробити копію протоколу роботи й арбітражних журналів АРМ-СЕП за поточний банківський день із пошкодженого комп'ютера, якщо рівень пошкодження дає змогу це зробити, і зберігати її надалі разом з архівом банківського дня, що створюватиметься АРМ-СЕП на резервному комп'ютері;
2) повідомити засобами системи ЕП Департамент безпеки Національного банку про відновлення функціонування АРМ-СЕП на резервному комп'ютері.
3. Учасник СЕП у разі виходу з ладу АКЗІ надсилає до Департаменту інформаційних технологій засобами системи ЕП повідомлення про переведення його на роботу в програмному режимі криптографічного захисту.
Персонал ЦОСЕП установлює відповідні параметри роботи ЦОСЕП із цим учасником після отримання такого повідомлення від учасника СЕП.
Учасник СЕП установлює відповідні параметри роботи АРМ-СЕП.
Персонал ЦОСЕП перешифровує за допомогою програмних засобів захисту інформації і надсилає повторно учаснику СЕП, за його клопотанням, файли, що були сформовані в ЦОСЕП для цього учасника СЕП із використанням АКЗІ.
4. Учасник СЕП звертається до Департаменту безпеки Національного банку для відновлення працездатності АКЗІ. Повернення АРМ-СЕП до роботи з АКЗІ після відновлення працездатності або заміни АКЗІ здійснюється після закінчення одного банківського дня та до початку наступного банківського дня.
5. Перенесення АРМ-СЕП на інший комп'ютер у випадках, не зумовлених потребою негайного відновлення його функціонування, дозволяється тільки після закінчення одного банківського дня та до початку наступного банківського дня.
( Розділ в редакції Постанови Національного банку № 412 від 16.11.2007; із змінами, внесеними згідно з Постановою Національного банку № 994 від 30.12.2015; в редакції Постанови Національного банку № 102 від 25.09.2018 )( Розділ X виключено на підставі Постанови Національного банку № 439 від 07.07.2015 )
Директор Департаменту платіжних систем | Н.Г. Лапко |
Додаток 1
до Інструкції про міжбанківський
переказ коштів в Україні
в національній валюті
ДОГОВІР
про кореспондентський рахунок у Національному банку України
( Див. текст )( Додаток 1 із змінами, внесеними згідно з Постановами Національного банку № 160 від 23.03.2009, № 279 від 12.08.2011, № 122 від 30.03.2012 , № 362 від 31.08.2012, № 682 від 28.10.2014, № 439 від 07.07.2015, № 994 від 30.12.2015, № 71 від 27.07.2017, № 102 від 25.09.2018, № 76 від 12.06.2019 )
Директор Департаменту платіжних систем | Н.Г. Лапко |
Додаток 2
до Інструкції про міжбанківський
переказ коштів в Україні
в національній валюті
ЗАЯВА
про відкриття кореспондентського рахунку в Національному банку України
( Див. текст )( Додаток 2 в редакції Постанови Національного банку № 458 від 18.11.2013; із змінами, внесеними згідно з Постановами Національного банку № 682 від 28.10.2014, № 439 від 07.07.2015, № 994 від 30.12.2015, № 102 від 25.09.2018 )
Директор Департаменту платіжних систем | Н.Г. Лапко |
Додаток 3
до Інструкції про міжбанківський
переказ коштів в Україні
в національній валюті
(підпункт 2 пункту 1 глави 1 розділу II)
КАРТКА
зі зразками підписів
( Див. текст )( Додаток 3 із змінами, внесеними згідно з Постановами Національного банку № 279 від 12.08.2011, № 458 від 18.11.2013; в редакції Постанови Національного банку № 682 від 28.10.2014; із змінами, внесеними згідно з Постановами Національного банку № 439 від 07.07.2015, № 994 від 30.12.2015, № 102 від 25.09.2018, № 76 від 12.06.2019, № 136 від 19.11.2019 )
Директор Департаменту платіжних систем | Н.Г. Лапко |
Додаток 4
до Інструкції про міжбанківський
переказ коштів в Україні
в національній валюті
ЗАЯВА
про закриття кореспондентського рахунку в Національному банку України
( Див. текст )( Додаток 4 із змінами, внесеними згідно з Постановами Національного банку № 458 від 18.11.2013, № 439 від 07.07.2015, № 994 від 30.12.2015, № 102 від 25.09.2018 )
Директор Департаменту платіжних систем | Н.Г. Лапко |
Додаток 5
до Інструкції про міжбанківський
переказ коштів в Україні
в національній валюті
ДОГОВІР
про розрахунково-інформаційне обслуговування в системі електронних платежів Національного банку України та надання послуг системою електронної пошти Національного банку України
( Див. текст )( Додаток 5 із змінами, внесеними згідно з Постановами Національного банку № 412 від 16.11.2007, № 165 від 05.06.2008, № 682 від 28.10.2014, № 439 від 07.07.2015, № 994 від 30.12.2015, № 8 від 09.02.2017, № 71 від 27.07.2017, № 102 від 25.09.2018 )
Директор Департаменту платіжних систем | Н.Г. Лапко |
( Додаток 6 виключено на підставіПостанови Національного банку № 439 від 07.07.2015 )
Додаток 6
до Інструкції про міжбанківський
переказ коштів в Україні
в національній валюті
(пункт 5 глави 3 розділу II)
ЕЛЕКТРОННЕ ПОВІДОМЛЕННЯ
______________________________ _____________________________________
[найменування банку (філії)] (найменування структурного підрозділу
Національного банку України)
Повідомлення
про внесення інформації до Довідника учасників СЕП
(зразок)
Згідно з _____________________ включити/виключити/унести зміни до списку
учасників СЕП.
Керівник банку (філії) _____________________________
(ініціали, прізвище)
Виконавець _____________________________
(прізвище, ініціали)
№ телефону _____________________________
__________
Примітки:
У колонці 7 зазначається одне з таких значень:
" " - не працює за моделлю;
"C" - банк, що працює за моделлю 3;
"3" - філія, що працює за моделлю 3;
"D" - банк, що працює за моделлю 4;
"4" - філія, що працює за моделлю 4;
"G" - банк, що працює за моделлю 7;
"7" - філія, що працює за моделлю 7;
"H" - банк, що працює за моделлю 8;
"8" - філія, що працює за моделлю 8.
У колонці 8 зазначається реквізит "код банку" власника консолідованого кореспондентського рахунку. Якщо банк працює в СЕП без використання моделі, то в цій графі зазначається "0".
У колонці 9 зазначається одне з таких значень:
"N" - учасник СЕП не працює в режимі реального часу;
"3" - філія - учасник СЕП працює через ВМПС;
" " - обмежень немає.
У колонці 10 зазначається одне з таких значень:
"3" - філія - учасник СЕП працює через ВМПС;
" " - обмежень немає;
"X" - заборонено відповідні платежі в режимі реального часу.
У колонці 11 зазначається дата, з якої внесені зміни набирають чинності.
Повідомлення надсилається банком (філією) на електронну адресу структурного підрозділу Національного банку України.
Структурний підрозділ Національного банку України надсилає повідомлення Департаменту інформаційних технологій засобами СЕД АСКОД.
( Додаток 6 в редакції Постанови Національного банку № 439 від 07.07.2015; із змінами, внесеними згідно з Постановами Національного банку № 994 від 30.12.2015, № 8 від 09.02.2017, № 102 від 25.09.2018 )
Директор Департаменту платіжних систем | Н.Г. Лапко |
Додаток 7
до Інструкції про міжбанківський
переказ коштів в Україні
в національній валюті
ПЕРЕЛІК
умовних числових кодів розрахункових документів
( Додаток в редакції Постанови Національного банку № 412 від 16.11.2007; із змінами, внесеними згідно з Постановами Національного банку № 745 від 17.12.2009, № 279 від 12.08.2011, № 122 від 30.03.2012 )
Директор Департаменту платіжних систем | Н.Г. Лапко |
( Додаток 8 виключено на підставі Постанови Національного банку № 102 від 25.09.2018 )
Додаток 8
до Інструкції про міжбанківський
переказ коштів в Україні
в національній валюті
ДОГОВІР
про надання послуг системою електронної пошти Національного банку України
( Див. текст )( Додаток із змінами, внесеними згідно з Постановами Національного банку № 682 від 28.10.2014, № 994 від 30.12.2015, № 71 від 27.07.2017, № 102 від 25.09.2018 )
Директор Департаменту платіжних систем | Н.Г. Лапко |