де | EXP | - | експонента; |
X | - | незалежна змінна (річний індекс реального ВВП); параметри a і b визначаються за допомогою стандартних статистичних методів. |
13. Коригування розрахованої ймовірності дефолту здійснюється за допомогою коефіцієнта коригування К, який розраховується відповідно до побудованої моделі залежності ймовірності дефолту банків, враховуючи середній стан економічної ситуації протягом всього економічного циклу, з використанням стандартних статистичних методів через відношення середньоарифметичного значення прогнозної ймовірності дефолту (PDm ), визначеного відповідно до побудованої макромоделі за період розрахунку ймовірності дефолту банків на базі скорингової моделі, до оцінки середнього за економічним циклом рівня дефолту банків, визначеного як значення ймовірності дефолту банків за макроекономічною моделлю відповідно до середнього за економічним циклом значення макроекономічного фактора X, визначеного на горизонті часу S років (який включає як мінімум два повних економічних цикли, починаючи від поточної фази економічного циклу і назад до відповідної фази передостаннього економічного циклу).
14. Фінальні ймовірності дефолту PDекон.цикл(S)j (середні за економічним циклом) в інтервалах значень балів скорингової моделі визначаються із застосуванням байєсівського скалярного перетворення з урахуванням горизонту часу, який включає як мінімум два повних економічних цикли, починаючи від поточної фази економічного циклу і назад до відповідної фази передостаннього економічного циклу.
15. У разі наявності об'єктивних факторів можливості негативних змін макроекономічного середовища для кожної групи j за скоринговим балом визначається ймовірність дефолту PDкризj для кризового періоду як середня арифметична частота дефолту за чотири послідовні роки із статистики Фонду з моменту запровадження скорингової моделі, за які спостерігався найбільший середній рівень дефолту загалом по системі.
16. Для оцінки можливості негативних змін макроекономічного середовища визначається середній прогноз макроекономічного фактора X за три наступних роки за такою формулою:
Для визначення прогнозних даних використовуються акти Кабінету Міністрів України (або акти іншого компетентного органу) з прогнозами розвитку країни на наступні роки. Для розрахунків приймається базовий сценарій розвитку.
17. Якщо прогноз макроекономічного фактора Xпрогноз(3) передбачається на середньому рівні макроекономічного фактора або краще середнього за економічним циклом Xекон.цикл(S), ймовірність дефолту визначається (в розрізі інтервалів балів) середнім за економічним циклом значенням ймовірності дефолту PDекон.цикл(S)j.
18. Якщо середній прогноз макроекономічного фактора Xпрогноз(3) гірший, ніж середній рівень макроекономічного фактора за економічним циклом Xекон.цикл(S), ймовірність дефолту визначається (в розрізі інтервалів балів) значенням ймовірності дефолту PDкризj, наведеним у таблиці 3, розрахованим для кризового періоду.
Таблиця 3
Визначення фінальних ймовірностей дефолту
в розрізі інтервалів балів на основі економічного циклу
та кризової статистики
19. Кожного року проводиться валідація як контроль якості прогнозу моделі. Рішення про оновлення моделі приймається на основі результатів валідації, а також залежно від стану економіки країни, фактичного рівня дефолтів та наявності інших вагомих факторів. Якщо за результатами валідації моделі показники моделі суттєво знизились і її визнано неприйнятною, проводиться оновлення моделі.
20. Рівень ризику банку (кількість отриманих балів (ВБg )) за скоринговою моделлю оцінюється за такими блоками:
блок А - фінансово-економічний блок;
блок Б - блок ліквідності;
блок В - блок зовнішнього впливу.
21. Оцінювання блоків А, Б здійснюється за результатами показників останнього місяця, який передує даті розрахунку, шляхом порівняння величини показника g-го банку із системним показником в цілому за учасниками Фонду (крім банків, віднесених до категорії неплатоспроможних станом на звітну дату) (далі - системний показник).
Складові системного показника визначаються за такою формулою:
де | P | - | системне значення складової системного показника; |
n | - | кількість банків; | |
g | - | g-й банк; | |
Sg | - | сума за балансовим чи позабалансовим рахунком або сума групи рахунків g-го банку. |
22. У разі відсутності оборотно-сальдового балансу g-го банку для оцінювання блоків А, Б використовується існуюче значення попереднього розрахунку блоків А, Б.
23. Залежно від отриманої величини показника із складу показників блоків А, Б кожному банку присвоюються бали за п'ятибальною шкалою оцінювання. Бали від 1 до 5 присвоюються відповідно від кращого до гіршого результату.
Шкала оцінювання визначається так:
залежно від отриманого системного показника визначається діапазон у межах 10 відсотків (+/-), але не менше 10 банків з присвоєнням бала 3;
якщо у 10-відсотковий діапазон потрапляє менша кількість банків, діапазон підлягає рівномірному розширенню в обидва боки з округленням у більший бік;
решта даних, які залишаються поза визначеним діапазоном, підлягає поділу з присвоєнням балів 1, 2 в один бік та 4, 5 - в інший.
Розширення діапазону здійснюється за такою формулою:
де | Бмін | - | мінімальна кількість банків; |
Бф | - | фактична кількість банків діапазону. |
Поділ банків для присвоєння балів 1, 2, 4 і 5 здійснюється за такою формулою:
де | Бф1245 | - | кількість банків, які підлягають поділу для присвоєння балів 1, 2 або 4, 5. |
Якщо отримане значення формули поділу банків не є цілим числом, воно округлюється в більший бік у діапазоні балів 2 або 4.
24. Оцінювання рівня ризику банку відбувається за блоками А, Б і В, які містять набір показників, сумарне значення яких визначає рівень ризику банку (кількість отриманих балів (ВБg )) g-го банку в кожному блоці.
25. Максимальна загальна кількість балів g-го банку за блоками А, Б і В становить 100 одиниць, що відповідає 100 відсоткам рівня ризику банку.
Вагу кожного блоку наведено в таблиці 4.
Таблиця 4
Вага блоків
№ блоку | Назва блоку | Вага блоку |
А | Фінансово-економічний блок | 50 % |
Б | Блок ліквідності | 30 % |
В | Блок зовнішнього впливу | 20 % |
26. Блок А містить 10 показників. Максимальна кількість набраних балів за блоком А становить 50 одиниць (балів). Кожний показник блоку А зважується на коефіцієнт.
27. Блок Б містить 7 показників. Максимальна кількість набраних балів за блоком Б становить 30 одиниць (балів).
28. Блок В містить 13 показників з присвоєнням балів. Загальна кількість балів g-го банку за блоком В розраховується шляхом додавання/віднімання набраних банком балів у блоці В, але враховується загальна кількість балів не більше 20 одиниць (балів).
29. Блок А включає такий перелік показників:
Пк - покриття власними коштами ризикової заборгованості, коефіцієнт зважування - 1,5;
Г - здатність генерувати доходи, коефіцієнт зважування - 0,8;
ЯКП - якість кредитного портфелю, коефіцієнт зважування - 2,0;
ДР - достатність сформованих резервів за кредитами, коефіцієнт зважування - 0,8;
З - розрахунок обсягу отриманої застави у вигляді нерухомого майна, коефіцієнт зважування - 0,6;
УР - раціональне управління ресурсами, коефіцієнт зважування - 0,4;
РВ - рівень витрат, коефіцієнт зважування - 0,2;
ЧПКД - чистий процентний та комісійний доходи до чистих активів, коефіцієнт зважування - 2,0;
ЧС - чистий спред, коефіцієнт зважування - 0,4;
ЧНА - частка неробочих активів, коефіцієнт зважування - 1,3.
30. Складові показників блоків А, Б передбачають приведення певних сум до річних значень або підрахунок складових показника через середньохронологічну величину.
31. Склад показників блоку А і порядок їх розрахунку такий:
1) показник покриття власними коштами ризикової заборгованості - характеризує ступінь покриття потенційних збитків за рахунок власних коштів і розраховується як співвідношення відкоригованих власних коштів банку до ризикової заборгованості за кредитним портфелем за такою формулою:
2) показник здатності генерувати доходи - оцінюється, головним чином, за рахунок знайдення оптимального балансу між вартістю ресурсів і доходами від їх розміщення з урахуванням адміністративних витрат, дає можливість виявляти проблеми на ранній стадії (як тільки вони вплинули на баланс банку) та розраховується за такою формулою:
До річного значення приводяться такі складові показники: П, різниця сум Ндг і Нд1.
Якщо при проведенні розрахунків системне значення P показника Г приймає від'ємне значення, шкала оцінювання визначається так:
починаючи з нульового значення показників у бік збільшення визначається 10 банків, яким присвоюється бал 3;
решта даних, які залишились поза діапазоном, визначається згідно з пунктом 23 цієї Методики;
у разі недостатності 10 банків з позитивними значеннями показника Г діапазон банків з балом 3 розширюється за рахунок решти банків з від'ємними значеннями показників та загалом становить не більше 10 банків. Відповідно банки з балами 1 і 2 відсутні, а решта даних, які залишились поза діапазоном, визначається згідно з пунктом 23 цієї Методики;
3) показник якості кредитного портфеля - показує частку негативно класифікованої заборгованості у кредитному портфелі банку та розраховується за такою формулою:
4) показник достатності сформованих резервів за кредитами - показує співвідношення суми фактично сформованих резервів за кредитними операціями та розрахункової суми заборгованості, строк погашення якої минув, і розраховується за такою формулою:
5) показник співвідношення обсягу отриманої застави у вигляді нерухомого майна як забезпечення виконання зобов'язань боржника та обсягу наданих кредитів - розраховується за такою формулою:
де | З | - | показник обсягу отриманої застави у вигляді нерухомого майна; |
ЗН | - | отримана застава; | |
Крк | - | кредити, надані клієнтам; | |
1000 і 1 | - | сталі величини; |
6) показник раціонального управління ресурсами - визначає міру співвідношення розміщених коштів на кореспондентських рахунках в інших банках і наявних обсягів коштів суб'єктів господарювання та розраховується за такою формулою:
7) показник рівня витрат - дає можливість визначити відношення адміністративних та операційних витрат до активних операцій і розраховується за такою формулою:
Чисельник формули приводиться до річних значень, а знаменник розраховується середньохронологічним підрахунком від початку року;
8) показник співвідношення чистого процентного і комісійного доходу та чистих активів - дає можливість оцінити ефективність діяльності банку та розраховується за такою формулою:
Чисельник формули приводиться до річного значення;
9) чистий спред - визначає реальну здатність банку до управління процентними ставками за своїми фінансовими інструментами та розраховується за такою формулою:
де | ЧС | - | чистий спред; |
ПД | - | процентний дохід; | |
Ап | - | підпроцентні активи; | |
Пв | - | процентні витрати; | |
Зп | - | підпроцентні зобов'язання. |
Обсяг процентних доходів та процентних витрат приводиться до річних значень, а обсяг підпроцентних активів та підпроцентних зобов'язань розраховується за середньохронологічним підрахунком;
10) частка неробочих активів у загальних активах (ЧНА) - розраховується у відсотках як співвідношення неробочих активів до загальних активів за такою формулою:
де | ЧНА | - | частка неробочих активів; |
НА | - | неробочі активи, що включають непрацюючі активи, а саме: кошти, розміщені на кореспондентських рахунках у банках, кредити, цінні папери, клас боржників/контрагентів за якими визначений банком як 10 та 5 відповідно до вимог Положення про визначення банками України розміру кредитного ризику за активними банківськими операціями , затвердженого постановою Правління Національного банку України від 30 червня 2016 року № 351, рахунки дебіторської заборгованості, рахунки для обліку майна, яке перейшло у власність банку як заставодержателя, рахунки основних засобів (крім інвестиційної нерухомості); | |
Аз | - | обсяг загальних активів. |
32. Сума балів за блоком А розраховується з урахуванням ваги кожного показника за такою формулою:
33. Група показників блоку Б представлена 7 показниками, сукупність яких дає можливість оцінити ступінь ризику банку щодо втрати ліквідності та, як наслідок, неспроможності виконувати зобов'язання перед кредиторами.
34. Показники блоку Б такі:
35. Порядок розрахунку показників блоку Б такий:
1) для розрахунку процентної ставки за залученими строковими коштами в національній валюті ( % ставка) використовуються дані про процентні ставки за залученими коштами у частині фізичних осіб - резидентів;
2) показник загальної вартості зобов'язань розраховується за такою формулою:
де | Звз | - | показник загальної вартості зобов'язань; |
Пв | - | процентні витрати; | |
Зп | - | підпроцентні зобов'язання; | |
1 | - | стала величина. |
Обсяг процентних витрат приводиться до річних значень, а обсяг підпроцентних зобов'язань розраховується за середньохронологічним підрахунком;
3) темпи приросту зобов'язань за минулий місяць розраховуються за такою формулою:
Значення TSг розраховується за такою формулою:
4) для розрахунку збалансованості грошових потоків використовується відношення високоліквідних активів та частини інших активів, які банк може швидко перетворити на ліквідні кошти, до поточних зобов'язань банку та частини інших зобов'язань, яка може бути виставлена клієнтами до вимоги миттєвого повернення. Показник збалансованості грошових потоків розраховується за такою формулою:
5) показник достатності обсягу коштів розраховується за такою формулою:
6) показник незбалансованості за строками погашення активів і зобов'язань визначається як відношення незбалансованості активів і зобов'язань до одного місяця до загальних активів. Від'ємне значення цього показника свідчить про ризик незбалансованості ліквідності в короткостроковому періоді, що може загрожувати інтересам вкладників та кредиторів банку. Показник незбалансованості за строками погашення активів і зобов'язань розраховується за такою формулою:
де | Ф631_АЗ | - | показник незбалансованості за строками погашення активів і зобов'язань; |
НВД до 31 дня | - | показник невідповідності активів та зобов'язань за строками погашення до 31 дня (кумулятивно); | |
Аc | - | обсяг загальних активів банку, що розраховується як сума активів за всіма строками погашення без урахування даних по активах, строк погашення яких минув, за даними файла A7X, передбаченого у додатку 6 до Правил організації статистичної звітності, що подається до Національного банку України, затверджених постановою Правління Національного банку України від 13 листопада 2018 року № 120; |
7) показник наявності документів, що не виконані банком в установлений законодавством України строк (К), враховується, якщо за останній звітний місяць у банку наявні документи клієнтів банку, що не виконані в строк. При розрахунках цього показника використовується сума за позабалансовими рахунками 9804, 9806, 9807. Наявність сум за зазначеними позабалансовими рахунками на останню звітну дату підвищує ризик порушення ліквідності до максимального рівня, тобто за блоком Б банк отримує 30 одиниць (балів).
36. Блок В призначений для врахування під час оцінки негативних факторів, що можуть вплинути на можливість віднесення банку до категорії неплатоспроможних, відповідно до таблиці 5.
Вибірка даних здійснюється за останнім звітним місяцем.
Таблиця 5
Негативні фактори, що можуть вплинути на можливість віднесення банку до категорії неплатоспроможних
Для позиції 12 таблиці 5 для банків, у яких участь іноземного капіталу більше 50 відсотків, у разі якщо материнська компанія такого банку має довгостроковий кредитний рейтинг за міжнародною шкалою за зобов'язаннями в іноземній валюті не нижчий, ніж рівень "А-" за класифікацією рейтингових агентств "Standard & Poor's" або "Fitch-Ratings" і рівень "А3" за класифікацією рейтингового агентства "Moody's Investors Service", бали блоку В зменшуються на 10. Враховується остання наявна інформація на дату, що передує звітній даті. У разі наявності кредитних рейтингів різних рейтингових агентств на одну дату враховується найнижчий з них.
( Додаток 2 в редакції Рішення Фонду гарантування вкладів фізичних осіб № 3358 від 13.12.2018; із змінами, внесеними згідно з Рішенням Фонду гарантування вкладів фізичних осіб № 1965 від 17.11.2020 )