Відповідно до планів водокористування управління зрошувальних, обводнювальних і зрошувально-обводнювальних систем та інших водогосподарських об'єктів можуть укладати з водокористувачами договори, в яких визначаються конкретні умови водокористування та взаємні права і обов'язки сторін.
Стаття 68. Порядок затвердження планів водокористування для потреб сільського господарства
Складені колгоспами, радгоспами і іншими підприємствами та організаціями-водокористувачами внутрішньогосподарські плани водокористування підлягають погодженню з управліннями експлуатації зрошувальних, обводнювальних і зрошувально-обводнювальних систем та інших водогосподарських об'єктів і затверджуються виконавчими комітетами районних Рад депутатів трудящих.
Загальносистемні плани водокористування затверджуються:
1) по системах районного значення - виконавчими комітетами районних Рад депутатів трудящих;
2) по системах обласного значення - обласними органами меліорації і водного господарства;
3) по системах республіканського значення - Міністерством меліорації і водного господарства Української РСР.
Стаття 69. Обов'язки водокористувачів, які використовують водні об'єкти для потреб сільського господарства
Колгоспи, радгоспи та інші підприємства, організації, установи і громадяни, що користуються водними об'єктами для потреб сільського господарства, повинні додержувати встановлених планів, правил, норм і режиму водокористування, вживати заходів до скорочення втрат води на фільтрацію і випаровування в меліоративних системах, до запобігання нераціональному скиданню води з них, до недопущення потрапляння риби в меліоративні системи з рибогосподарських водойм, а також створювати найбільш сприятливий режим грунтової вологи.
Стаття 70. Смуги відводу для потреб експлуатації і захисту водогосподарських і гідротехнічних споруд
Для потреб експлуатації і захисту магістральних і міжгосподарських каналів на зрошувальних і осушувальних системах, магістральних скидів, головних і інших гідротехнічних споруд, зрошувальних каналів, а також водоймищ і гребель на річках встановлюються в порядку і в розмірах, передбачених законодавством, смуги відводу з особливим режимом користування.
Режим користування смугами відводу визначається законодавством Союзу РСР і Української РСР.
Стаття 71. Використання стічних вод для зрошення сільськогосподарських земель
Зрошення сільськогосподарських земель стічними водами дозволяється органами по регулюванню використання і охороні вод за погодженням з органами, які здійснюють державний санітарний і ветеринарний нагляд.
Промисловим, комунальним та іншим підприємствам забороняється подавати для зрошення води, які шкідливо впливають на родючість грунтів і якість сільськогосподарської продукції.
Стаття 72. Лиманне зрошення
Колгоспи, радгоспи і інші підприємства та організації мають право влаштовувати з дозволу органів по регулюванню використання і охороні вод тимчасові водопідпірні споруди (обваловування) для регулювання сезонного поверхневого стоку, а також використовувати скидні води з водоймищ, річок, зрошувальних і обводнювальних каналів для лиманного зрошення.
Стаття 73. Зрошення і осушення земель, зайнятих лісами, лісовими смугами і лісорозсадниками
Положення статей 66-72 цього Кодексу поширюються також на зрошення і осушення земель, зайнятих лісами, лісовими смугами і лісорозсадниками.
ГЛАВА 15
КОРИСТУВАННЯ ВОДНИМИ ОБ'ЄКТАМИ ДЛЯ ПРОМИСЛОВИХ ЦІЛЕЙ І ДЛЯ ПОТРЕБ ГІДРОЕНЕРГЕТИКИ
Стаття 74. Користування водними об'єктами для промислових цілей
Водокористувачі, що користуються водними об'єктами для промислових цілей, повинні додержувати встановлених планів, технологічних норм і правил водокористування, а також вживати заходів до скорочення витрати води і до припинення скидання стічних вод шляхом удосконалення технології виробництва і схем водопостачання (застосування безводних технологічних процесів, повітряного охолодження, оборотного водопостачання та інших технічних прийомів).
Стаття 75. Обмеження використання питної води для промислових цілей
Виконавчі комітети місцевих Рад депутатів трудящих у разі стихійного лиха, аварії і за інших виняткових обставин, а також при перевитраті підприємством встановленого ліміту споживання води з водопроводу мають право скорочували або забороняти споживання для промислових цілей питної води з комунальних і тимчасово обмежувати - з відомчих господарсько-питних водопроводів в інтересах першочергового задоволення питних і побутових потреб населення.
Ліміт споживання питної води для промислових цілей з комунальних і відомчих господарсько-питних водопроводів встановлюється виконавчими комітетами місцевих Рад депутатів трудящих.
Стаття 76. Використання підземних вод для технічного водопостачання й інших промислових цілей
Підземні води (прісні, мінеральні, термальні), не віднесені до категорії питних або лікувальних вод, можуть у встановленому порядку використовуватись для технічного водопостачання, здобуття хімічних елементів, які вони містять, одержання теплової енергії та інших виробничих потреб з додержанням вимог раціонального використання і охорони вод.
Стаття 77. Користування водними об'єктами для потреб гідроенергетики
Користування водними об'єктами для потреб гідроенергетики здійснюється з врахуванням інтересів інших галузей народного господарства, а також з додержанням вимог комплексного використання вод, якщо інше прямо не передбачено постановою Ради Міністрів СРСР або постановою Ради Міністрів УРСР, а у відповідних випадках - рішенням органу по регулюванню використання і охороні вод.
Водні об'єкти, що використовуються для потреб гідроенергетики, в залежності від природних і господарських умов, можуть бути використані і для потреб сільського і рибного господарства, судноплавства, водопостачання та задоволення інших потреб народного господарства і населення.
Стаття 78. Обов'язки підприємств, які використовують водні об'єкти для потреб гідроенергетики
Гідроенергетичні підприємства зобов'язані додержувати встановленого правилами експлуатації водних об'єктів режиму нагромадження і спрацювання запасів води, коливань рівня води у верхньому і нижньому б'єфах та її пропуску через гідровузли, не допускати підвищених попусків води та забезпечувати безперебійний і безпечний пропуск суден, плотів, а також пропуск риби до місць нересту.
ГЛАВА 16
КОРИСТУВАННЯ ВОДНИМИ ОБ'ЄКТАМИ ДЛЯ ПОТРЕБ ВОДНОГО, ПОВІТРЯНОГО ТРАНСПОРТУ І ЛІСОСПЛАВУ
Стаття 79. Водні шляхи загального користування
Відповідно до Основ водного законодавства Союзу РСР і союзних республік ріки, озера, водоймища, канали, внутрішні моря та інші внутрішні морські води СРСР, а також територіальні води (територіальне море) СРСР є водними шляхами загального користування, за винятком випадків, коли їх використання для таких цілей повністю або частково заборонено або вони надані у відособлене користування.
Стаття 80. Порядок віднесення водних шляхів до категорії судноплавних і лісосплавник
Відповідно до Основ водного законодавства Союзу РСР і союзних республік порядок віднесення водних шляхів до категорії судноплавних і лісосплавних, а також встановлення правил експлуатації водних шляхів визначається законодавством Союзу РСР Української РСР.
Перелік внутрішніх водних шляхів Української РСР, відкритих для судноплавства, встановлюється і оголошується Головним управлінням річкового флоту при Раді Міністрів УРСР за погодженням з органами по регулюванню використання і охороні вод.
Перелік лісосплавних шляхів Української РСР встановлюється і оголошується Міністерством лісової і деревообробної промисловості СРСР за погодженням з Головним управлінням річкового флоту при Раді Міністрів УРСР та органами по регулюванню використання і охороні вод.
Стаття 81. Користування водними об'єктами для плавання на маломірних суднах
Користування водними об'єктами для плавання на маломірних суднах (гребних і моторних човнах, катерах, парусних яхтах і ін.) дозволяється з додержанням правил користування маломірними суднами, встановлюваних обласними Радами депутатів трудящих.
Підприємства, організації і громадяни мають право користуватися водними об'єктами для плавання на маломірних суднах, якщо вони зареєстрували їх у встановленому порядку і нанесли бортові знаки.
Стаття 82. Порядок сплаву лісу
Відповідно до Основ водного законодавства Союзу РСР і союзних республік сплав лісу розсипом, а також сплав деревини в пучках і кошелях без суднової тяги забороняється:
1) на судноплавних шляхах;
2) на водних об'єктах, перелік яких затверджується Радою Міністрів СРСР або Радою Міністрів УРСР з урахуванням особливого значення цих об'єктів для рибного господарства, водопостачання або інших народногосподарських цілей.
На інших водних об'єктах зазначені види лісосплаву допускаються на підставі дозволів, що їх видають органи по регулюванню використання і охороні вод після погодження з органами, які здійснюють охорону рибних запасів.
Відповідно до законодавства Союзу РСР правило про заборону сплаву лісу розсипом, а також сплаву деревини в пучках і кошелях без суднової тяги на судноплавних шляхах не виключає права лісосплавних організацій провадити в порядку, встановлюваному Радою Міністрів СРСР, зазначені види лісосплаву на шляхах, по яких судноплавство здійснюється лише в повноводний період, і перепуски лісу розсипом, в пучках і кошелях без суднової тяги на обмежених ділянках судноплавних шляхів до заплавів (рейдів), де провадиться скріплення або вантаження деревини.
Дозволи на проведення такого сплаву видаються органами по регулюванню використання і охороні вод за погодженням з органами водного транспорту і органами, що здійснюють охорону рибних запасів.
Стаття 83. Обов'язки лісосплавних організацій по очищенню сплавних шляхів
Лісосплавні організації повинні регулярно проводити очищення сплавних шляхів від затонулої деревини. Строки проведення очисних робіт і порядок приймання водних об'єктів, очищених від затонулої деревини, встановлюються органами по регулюванню використання і охороні вод.
Стаття 84. Берегові смуги водних шляхів
Відповідно до законодавства Союзу РСР на судноплавних і лісосплавних водних шляхах за межами міських поселень для проведення робіт, зв'язаних з судноплавством і лісосплавом, надаються в загальне безплатне користування берегові смуги.
Порядок користування береговими смугами встановлюється законодавством Союзу РСР та Української РСР. Користування береговою смугою для потреб риболовства в місцях, де вона використовується для потреб судноплавства, допускається за погодженням з органами Головного управління річкового флоту при Раді Міністрів УРСР.
Проведення в межах берегової смуги робіт, що впливають на стан вод, дозволяється з додержанням правил статті 23 цього Кодексу.
Стаття 85. Користування водними об'єктами для потреб повітряного транспорту
Відповідно до Основ водного законодавства Союзу РСР і союзних республік порядок користування водними об'єктами для стоянки, зльоту і посадки повітряних суден, а також для інших потреб повітряного транспорту встановлюється законодавством Союзу РСР.
ГЛАВА 17
КОРИСТУВАННЯ ВОДНИМИ ОБ'ЄКТАМИ ДЛЯ ПОТРЕБ РИБНОГО І МИСЛИВСЬКОГО ГОСПОДАРСТВА
Стаття 86. Обмеження водокористування на рибогосподарських водоймах
На рибогосподарських водоймах або їх окремих ділянках, що мають особливо важливе значення для збереження і відтворення цінних видів риб та інших об'єктив водного промислу, права водокористувачів можуть бути обмежені в інтересах рибного господарства. Перелік таких водойм або їх ділянок і види обмежень водокористування визначаються органами по регулюванню використання і охороні вод за поданням органів, які здійснюють охорону рибних запасів.
Стаття 87. Права і обов'язки рибогосподарських підприємств і організацій по водокористуванню
Підприємства, колгоспи і інші організації, в користування яких надано рибогосподарські водойми або рибопромислові ділянки, здійснюють необхідні роботи для ведення рибного господарства, а також ведуть на цих водоймах і ділянках добування риби та інших водних тварин і рослин у відповідності з затвердженими у встановленому порядку виробничими планами.
За погодженням з органами, які здійснюють охорону рибних запасів, водокористувачі, зазначені у частині першій цієї статті, зобов'язані проводити рибоводні і меліоративно-технічні заходи, що забезпечують поліпшення стану водойм і умов відтворення рибних запасів, а також утримувати в належному санітарному стані берегові дільниці в місцях лову риби.
Порядок користування водними об'єктами для потреб рибного господарства встановлюється законодавством Союзу РСР і Української РСР.
Стаття 88. Заходи по охороні та відтворенню рибних запасів
При експлуатації гідротехнічних та інших споруд на рибогосподарських водоймах повинні своєчасно здійснюватись заходи, що забезпечують охорону рибних запасів і умови для їх відтворення.
Стаття 89. Користування водними об'єктами для любительського і спортивного рибальства
Користування водними об'єктами для любительського і спортивного рибальства для особистих потреб дозволяється повсюдно, за винятком заповідників, риборозплідників, ставкових і інших культурних рибних господарств, за умови додержання встановлених правил рибальства.
Стаття 90. Надання переважного права водокористування підприємствам і організаціям мисливського господарства
На річках, озерах та інших водних об'єктах, які є місцями, де живуть дикі водоплавні птахи і цінні хутрові звірі (бобер, ондатра, хохуля, нутрія та ін.), органами по регулюванню використання і охороні вод можуть бути надані переважні права водокористування підприємствам і організаціям мисливського господарства з урахуванням вимог комплексного використання вод.
Стаття 91. Порядок користування водними об'єктами для потреб мисливського господарства
Відповідно до Основ водного законодавства Союзу РСР і союзних республік порядок користування водними об'єктами для потреб мисливського господарства встановлюється законодавством Союзу РСР і Української РСР.
Закріплення водних мисливських угідь за державними, кооперативними та громадськими організаціями провадиться в порядку, встановлюваному Радою Міністрів УРСР.
Зазначені організації на закріплених за ними водних мисливських угіддях ведуть мисливське господарство з урахуванням вимог комплексного використання і охорони вод.
Культивування на водоймах рослин, корисних для ведення мисливського господарства, провадиться з дозволу органів по регулюванню використання і охороні вод.
Проведення гідромеліоративних робіт у місцях, де водяться водоплавні птахи, хутрові звірі, а також вилов риби в місцях, де водяться бобри і хохулі, погоджуються, крім інших заінтересованих органів, також з органами мисливського господарства.
ГЛАВА 18
КОРИСТУВАННЯ ВОДНИМИ ОБ'ЄКТАМИ ДЛЯ ПОТРЕБ ЗАПОВІДНИКІВ
Стаття 92. Заповідні водні об'єкти
Водні об'єкти, що становлять особливу наукову або культурну цінність, оголошуються у встановленому законодавством Союзу РСР і Української РСР порядку заповідними і надаються у безстрокове відособлене користування заповідників з метою охорони природи і проведення наукових досліджень.
Стаття 93. Порядок оголошення водних об'єктів заповідними
Водні об'єкти, що становлять особливу наукову або культурну цінність, оголошуються заповідними за поданням відповідно Державного комітету Ради Міністрів УРСР по охороні природи або Академії наук УРСР Радою Міністрів УРСР за погодженням з Держпланом СРСР.
Заповідні об'єкти заносяться Державним комітетом Ради Міністрів УРСР по охороні природи до спеціальних реєстрів і беруться під особливу охорону держави.
Порядок користування водами заповідників визначається положеннями про заповідники.
Стаття 94. Охорона вод заповідників
З метою охорони природного стану водних об'єктів, визнаних у встановленому порядку заповідними, навколо них за постановою Ради Міністрів УРСР можуть бути встановлені охоронні зони з особливим режимом.
Скидання стічних вод у водотоки, що живлять водні об'єкти заповідників, а також проведення на них гідромеліоративних і інших робіт, які можуть змінити природний стан водних об'єктів заповідників, допускається лише за погодженням з адміністрацією заповідників та з додержанням правил, встановлених цим Кодексом та іншими актами водного законодавства.
Стаття 95. Порядок вилучення водних об'єктів з користування заповідників
Вилучення водних об'єктів з користування заповідників допускається тільки у випадках особливої необхідності на підставі постанови Ради Міністрів Української РСР.
Стаття 96. Водні об'єкти - пам'ятки природи або культури
Не оголошені заповідними водні об'єкти, що мають наукову або культурну цінність, визнаються пам'ятками природи або культури в порядку, встановлюваному Радою Міністрів УРСР.
Рішення про визнання водних об'єктів пам'ятками природи або культури і про встановлення основних умов користування ними доводяться до відома населення і заінтересованих організацій.
ГЛАВА 19
КОРИСТУВАННЯ ВОДНИМИ ОБ'ЄКТАМИ ДЛЯ СКИДАННЯ СТІЧНИХ ВОД
Стаття 97. Дозвіл на користування водними об'єктами для скидання стічних вод
Користування водними об'єктами для скидання промислових, комунально-побутових, дренажних та інших стічних вод може провадитись тільки з дозволу органів по регулюванню використання і охороні вод після погодження з органами, які здійснюють державний санітарний нагляд, охорону рибних запасів, та іншими заінтересованими органами.
Дозвіл видається в порядку, передбаченому статтею 36 цього Кодексу.
Одержання дозволу на користування водним об'єктом для скидання стічних вод обов'язкове як при введенні в дію нових або реконструйованих підприємств, так і при збільшенні потужності підприємства або зміні технології виробництва, якщо це призводить до зміни складу чи кількості стічних вод.
Стаття 98. Умови використання водних об'єктів для скидання стічних вод
Скидання стічних вод допускається тільки у випадках, якщо воно не призведе до збільшення вмісту у водному об'єкті забруднюючих речовин понад встановлені норми і за умови очищення водокористувачем стічних вод до меж, встановлених органами по регулюванню використання і охороні вод.
Стаття 99. Порядок користування водними об'єктами для скидання стічних вод
Користування водними об'єктами для скидання стічних вод здійснюється у відповідності з вимогами і умовами, передбаченими в дозволах, що видаються у встановленому порядку.
При зміні умов використання водного об'єкта органи по регулюванню використання і охороні вод вправі зупинити дію виданого дозволу або змінити погоджені раніше вимоги до умов скидання стічних вод і визначити строк, протягом якого водокористувач повинен здійснити відповідні заходи для одержання нового дозволу чи забезпечення нових умов скидання стічних вод.
Стаття 100. Підстави для обмеження, припинення або заборони використання водних об'єктів для скидання стічних вод
При порушенні вимог, встановлених у статті 99 цього Кодексу, скидання стічних вод повинно бути обмежене, припинене або заборонене органами по регулюванню використання і охороні вод аж до припинення діяльності окремих промислових установок, цехів, підприємств, організацій, установ. У випадках, що загрожують здоров'ю населення, органи, які здійснюють державний санітарний нагляд, мають право припиняти скидання стічних вод аж до припинення експлуатації виробничих та інших об'єктів з повідомленням про це органів по регулюванню використання і охороні вод.
Стаття 101. Поглинаючі свердловини і колодязі
Буріння поглинаючих свердловин та обладнання поглинаючих колодязів для скидання промислових і комунально-побутових стічних вод забороняється у випадках, якщо ці свердловини і колодязі можуть стати джерелами забруднення водоносного горизонту.
Буріння поглинаючих свердловин і обладнання колодязів для згаданих цілей можуть бути дозволені органами Міністерства геології УРСР за погодженням з органами по регулюванню використання і охороні вод та по охороні природи при наявності висновку органів, що здійснюють державний санітарний нагляд, та за умови проведення спеціальних досліджень в районі буріння свердловин чи обладнання колодязів.
ГЛАВА 20
КОРИСТУВАННЯ ВОДНИМИ ОБ'ЄКТАМИ ДЛЯ ПРОТИПОЖЕЖНИХ ТА ІНШИХ ДЕРЖАВНИХ І ГРОМАДСЬКИХ ПОТРЕБ
Стаття 102. Забір води для протипожежних потреб
Забір води для протипожежних потреб допускається з будь-яких водних об'єктів.
Забір води для протипожежних потреб здійснюється без особливого на те дозволу в кількості, необхідній для ліквідації пожежі.
Забороняється використовувати не за призначенням воду з водних об'єктів, спеціально призначених для протипожежних потреб.
Стаття 103. Порядок користування водними об'єктами для протипожежних та інших державних і громадських потреб
Порядок користування водними об'єктами для протипожежних потреб, а також інших державних і громадських потреб встановлюється законодавством Союзу РСР і Української РСР.
Нагляд за додержанням порядку користування водними об'єктами для протипожежних потреб здійснюють виконавчі комітети місцевих Рад депутатів трудящих та органи протипожежної безпеки. За додержанням порядку користування водними об'єктами для інших державних і громадських потреб нагляд здійснюють виконавчі комітети місцевих Рад депутатів трудящих.
ГЛАВА 21
ЕКСПЛУАТАЦІЯ ВОДОЙМИЩ
Стаття 104. Режим наповнення і спрацювання водоймищ
Підприємства, організації і установи, які експлуатують водопідпірні, водопропускні або водозабірні споруди на водоймищах, повинні додержувати режиму наповнення і спрацювання водоймищ, встановленого з урахуванням інтересів водокористувачів і землекористувачів, які знаходяться в зонах впливу водоймищ.
Стаття 105. Порядок експлуатації водоймищ
Порядок експлуатації водоймищ визначається правилами, затверджуваними органами по регулюванню використання і охороні вод для кожного водоймища, каскаду або системи водоймищ за погодженням з органами, які здійснюють державний санітарний нагляд, охорону рибних запасів, та іншими заінтересованими органами.
Стаття 106. Координація заходів по забезпеченню належного технічного стану водоймищ і контроль за додержанням правил їх експлуатації
Організація і координація заходів, що забезпечують належний технічний стан та благоустрій водоймищ, а також контроль за додержанням правил їх експлуатації здійснюються органами по регулюванню використання і охороні вод в порядку, встановлюваному Радою Міністрів СРСР або Радою Міністрів УРСР.
Стаття 107. Експлуатація озер та інших водойм, що використовуються як водоймища
Положення статей 104-106 цього Кодексу поширюються також на експлуатацію озер та інших водойм, що використовуються як водоймища.
ГЛАВА 22
ОСОБЛИВОСТІ КОРИСТУВАННЯ МАЛИМИ РІЧКАМИ
Стаття 108. Регулювання користування водами малих річок
Користування водами малих річок регулюється, крім встановлених законодавством загальних правил водокористування, спеціальними правилами щодо охорони і комплексного використання малих річок та збереження їх водності. Порядок і умови віднесення річок Української РСР до категорії малих встановлюються Радою Міністрів УРСР.
Стаття 109. Схеми комплексного використання і охорони водних ресурсів малих річок
Використання малих річок здійснюється відповідно до схем комплексного використання і охорони водних ресурсів та розвитку водного господарства по басейнах малих річок, які складаються органами по регулюванню використання і охороні вод і затверджуються у встановленому порядку.
Стаття 110. Регулювання стоку малих річок
Регулювання стоку малих річок здійснюється за допомогою гідротехнічних споруд, будівництво яких провадиться у відповідності з схемами комплексного використання і охорони водних ресурсів та розвитку водного господарства по басейнам малих річок.
Режим роботи споруджених на малих річках водоймищ і гідротехнічних споруд розробляється відповідно до планів водогосподарського використання стоку малих річок і затверджується органами по регулюванню використання і охороні вод.
Проектування і будівництво на малих річках водопідпірних споруд, що впливають на регулювання стоку, допускається лише за погодженням з органами по регулюванню використання і охороні вод та за дозволами, що видаються виконавчими комітетами обласних Рад депутатів трудящих.
Стаття 111. Здійснення заходів по збереженню водності малих річок
Міністерства і відомства, підприємства та організації яких використовують води малих річок, а також колгоспи і радгоспи, по землях яких протікають ці річки, забезпечують проведення агролісомеліоративних і гідротехнічних робіт та здійснення заходів по боротьбі з водною і вітровою ерозією і по збереженню їх водності.
Проектування і здійснення зазначених робіт і заходів провадиться за погодженням з органами по регулюванню використання і охороні вод.
Міністерство лісового господарства УРСР і Міністерство лісової і деревообробної промисловості УРСР проводять в зоні їх діяльності основні роботи по залісненню берегів малих річок і водозбірних площ та здійснюють контроль за виконанням таких заходів підприємствами і організаціями інших відомств.
Стаття 112. Технічна експлуатація малих річок та проведення на них комплексів гідротехнічних робіт
Технічну експлуатацію малих річок на їх несудноплавних ділянках здійснює Міністерство меліорації і водного господарства УРСР.
Технічну експлуатацію судноплавних ділянок малих річок і проведення на них комплексів гідротехнічних робіт здійснює Головне управління річкового флоту при Раді Міністрів УРСР.
ГЛАВА 23
РЕГУЛЮВАННЯ КОРИСТУВАННЯ ВОДНИМИ ОБ'ЄКТАМИ, РОЗТАШОВАНИМИ НА ТЕРИТОРІЇ КІЛЬКОХ СОЮЗНИХ РЕСПУБЛІК, ТА ОРГАНИ, ЩО ЗДІЙСНЮЮТЬ ТАКЕ РЕГУЛЮВАННЯ
Стаття 113. Регулювання користування водними об'єктами, розташованими на території двох або кількох союзних республік
Відповідно до Основ водного законодавства Союзу РСР і союзних республік регулювання користування водними об'єктами, розташованими на території двох або кількох союзних республік, в частині, яка зачіпає інтереси цих республік, здійснюється за погодженням між органами заінтересованих республік, за винятком водних об'єктів, регулювання користування якими віднесено до компетенції Союзу РСР.
Стаття 114. Погодження порядку користування водними об'єктами, розташованими на території Української РСР і інших союзних республік
Погодження з відповідними органами інших заінтересованих союзних республік порядку користування водними об'єктами, розташованими на території Української РСР і інших союзних республік, здійснюється Міністерством меліорації і водного господарства УРСР.
Стаття 115. Органи, що здійснюють міжреспубліканський розподіл стоку річок та встановлюють режим роботи водоймищ
Відповідно до законодавства Союзу РСР міжреспубліканський розподіл стоку річок, встановлення режиму роботи водоймищ, води яких використовуються кількома союзними республіками, здійснюються Міністерством меліорації і водного господарства СРСР.
ГЛАВА 24
ВОДОКОРИСТУВАННЯ НА ПРИКОРДОННИХ ВОДАХ СРСР
Стаття 116. Водокористування на прикордонних водах СРСР
Відповідно до Основ водного законодавства Союзу РСР і союзних республік водокористування на прикордонних водах СРСР здійснюється на основі міжнародних угод.
У тій мірі, в якій водокористування радянській частині прикордонних вод не врегульоване міжнародними угодами з участю СРСР, воно здійснюється відповідно до законодавства Союзу РСР і Української РСР.
Порядок водокористування на прикордонних водах СРСР встановлюється компетентним органами за погодженням з командуванням прикордонних військ.
РОЗДІЛ III
ОХОРОНА ВОД І ЗАПОБІГАННЯ ЇХ ШКІДЛИВОМУ ДІЯННЮ
ГЛАВА 25
ОСНОВНІ ПОЛОЖЕННЯ
Стаття 117. Охорона вод від забруднення, засмічення і вичерпання
Усі води (водні об'єкти) підлягають охороні від забруднення, засмічення і вичерпання, які можуть заподіяти шкоду здоров'ю населення, а також призвести до зменшення рибних запасів, погіршення умов водопостачання та інших несприятливих явищ внаслідок зміни фізичних, хімічних, біологічних властивостей вод, зниження їх здатності до природного очищення, порушення гідрологічного і гідрогеологічного режиму вод.
Стаття 118. Обов'язки водокористувачів по охороні вод
Підприємства, організації і установи, діяльність яких впливає на стан вод, повинні провадити погоджені з органами по регулюванню використання і охороні вод, виконавчими комітетами місцевих Рад депутатів трудящих, органами, які здійснюють державний санітарний нагляд, охорону рибних запасів, та іншими заінтересованими державними органами або за розпорядженнями уповноважених на те державних органів технологічні, лісомеліоративні, агротехнічні, гідротехнічні, санітарні та інші заходи, що забезпечують охорону вод від забруднення, засмічення і вичерпання, а також поліпшення стану і режиму вод.
Стаття 119. Планування заходів по охороні вод
Заходи по охороні вод передбачаються в державних планах розвитку народного господарства.
Заходи по охороні вод щорічно розробляються водокористувачами, землекористувачами, включаються у виробничо-фінансові плани господарства і затверджуються виконавчими комітетами місцевих Рад депутатів трудящих за погодженням з відповідними міністерствами і відомствами або їх органами на місцях.
ГЛАВА 26
ОХОРОНА ВОД ВІД ЗАБРУДНЕННЯ І ЗАСМІЧЕННЯ
Стаття 120. Заборона скидання у водні об'єкти відходів і покидьків
Скидання у водні об'єкти виробничих, побутових та інших видів відходів і покидьків забороняється. Скидання стічних вод допускається лише з додержанням вимог, передбачених статтями 97-101 цього Кодексу.
Стаття 121. Охорона поверхні водозборів і льодового покриву водойм
Підприємства, організації і установи зобов'язані не допускати забруднення і засмічення поверхні водозборів, льодового покриву водойм і поверхні льодовиків виробничими, побутовими та іншими відходами, покидьками і викидами, а також нафтовими і хімічними продуктами, змив яких призведе до погіршення якості поверхневих і підземних вод.
Стаття 122. Охорона вод від забруднення і засмічення внаслідок втрат мастила, деревини, хімічних, нафтових та інших продуктів
Власники засобів водного транспорту, трубопроводів, плавучих та інших споруд на водних об'єктах, лісосплавні організації, а також інші підприємства, організації та установи зобов'язані не допускати забруднення і засмічення вод внаслідок втрат мастила, деревини, хімічних, нафтових та інших продуктів.
Стаття 123. Запобігання забрудненню вод добривами і отрутохімікатами
Управління державних водогосподарських систем, колгоспи, радгоспи та інші підприємства, організації і установи зобов'язані запобігати забрудненню вод добривами та отрутохімікатами.
Стаття 124. Охоронні санітарні округи і зони
З метою охорони вод, використовуваних для питного і побутового водопостачання, лікувальних, курортних і оздоровчих потреб населення, встановлюються округи і зони санітарної охорони відповідно до законодавства Союзу РСР і Української РСР. Порядок встановлення і режим зазначених округів і зон визначаються відповідно до статей 60, 63 цього Кодексу.
З метою охорони від забруднення і засмічення інших водних об'єктів, розташованих в межах населених пунктів, за рішенням виконавчих комітетів місцевих Рад депутатів трудящих встановлюються охоронні санітарні зони поверхневих вод у розмірах, визначуваних Радою Міністрів УРСР. В цих зонах забороняється зводити будь-які будівлі і споруди, крім гідротехнічних та споруд, призначених для причалювання суден і вантажно-розвантажувальних робіт (без зайняття охоронної зони під склади), а також розорювати в їх межах землі або провадити інші дії, які порушують їх санітарний режим.
ГЛАВА 27
ОХОРОНА ВОД ВІД ВИЧЕРПАННЯ
Стаття 125. Заходи по охороні вод від вичерпання
З метою підтримання сприятливого водного режиму річок, озер, водоймищ, підземних вод та інших водних об'єктів для запобігання водній ерозії грунтів, замуленню водойм, погіршенню умов життя водяних тварин, для зменшення коливань стоку і т. ін. встановлюються водоохоронні зони лісів, а також проводяться лісомеліоративні, протиерозійні, гідротехнічні та інші заходи в порядку, передбаченому законодавством Союзу РСР і Української РСР.
Стаття 126. Врахування інтересів водокористувачів та землекористувачів при погодженні питань розміщення і будівництва підприємств і споруд, що впливають на стан вод, та при видачі дозволів на спеціальне водокористування
При погодженні питань розміщення і будівництва підприємств, споруд та інших об'єктів, що впливають на стан вод, а також при видачі дозволів на спеціальне водокористування органи по регулюванню використання і охороні вод повинні керуватись схемами комплексного використання і охорони вод та водогосподарськими балансами, що враховують інтереси водокористувачів і землекористувачів.
Стаття 127. Заходи по охороні підземних вод від вичерпання
Якщо при проведенні бурових та інших гірничих робіт, зв'язаних з розшуками, розвідкою та експлуатацією родовищ газу, нафти, вугілля та інших корисних копалин, розкрито підземні водоносні горизонти, організації, які проводять гірничі роботи, повинні негайно повідомити про це органи по регулюванню використання і охороні вод і вжити в установленому порядку заходів до охорони підземних вод.
Самовиливні свердловини підлягають обладнанню регулюючими пристроями, консервації або ліквідації в порядку, встановлюваному законодавством Союзу РСР і Української РСР.
ГЛАВА 28
ЗАПОБІГАННЯ І ЛІКВІДАЦІЯ ШКІДЛИВОГО ДІЯННЯ ВОД
Стаття 128. Обов'язки підприємств, організацій і установ по запобіганню і ліквідації шкідливого діяння вод
Підприємства, організації і установи повинні проводити погоджені з органами по регулюванню використання і охороні вод, виконавчими комітетами місцевих Рад депутатів трудящих та іншими заінтересованими державними органами або за розпорядженнями уповноважених на те державних органів заходи по запобіганню і ліквідації шкідливого діяння вод:
поводей, затоплень і підтоплень;
руйнування берегів, захисних дамб та інших споруд;
заболочування і засолення земель;
ерозії грунтів, утворення ярів, зсувів, селевих потоків та інших шкідливих явищ.
Стаття 129. Невідкладні заходи по запобіганню і ліквідації стихійного лиха, викликаного шкідливим діянням вод
Невідкладні заходи по запобіганню і ліквідації стихійного лиха, викликаного шкідливим діянням вод, здійснюються протипаводковими і іншими спеціальними комісіями, які утворюються Радою Міністрів УРСР чи виконавчими комітетами місцевих Рад депутатів трудящих, якщо законодавством Союзу РСР не встановлено іншого порядку здійснення зазначених заходів.
Вказівки протипаводкових і інших спеціальних комісій є обов'язковими для всіх підприємств, організацій, установ і громадян.
Стаття 130. Планування заходів по запобіганню і ліквідації шкідливого діяння вод
Заходи по запобіганню і ліквідації шкідливого діяння вод передбачаються в державних планах розвитку народного господарства Української РСР.
РОЗДІЛ IV
ДЕРЖАВНИЙ ОБЛІК І ПЛАНУВАННЯ ВИКОРИСТАННЯ ВОД
ГЛАВА 29
ДЕРЖАВНИЙ ОБЛІК І ПЛАНУВАННЯ ВИКОРИСТАННЯ ВОД
Стаття 131. Завдання державного обліку і планування використання вод
Державний облік вод і їх використання має своїм завданням встановлення кількості і якості вод, даних про використання вод для потреб населення і народного господарства.
Планування використання вод повинно забезпечувати науково обгрунтований розподіл вод між водокористувачами з врахуванням першочергового задоволення питних і побутових потреб населення, охорону вод і запобігання їх шкідливому діянню. При плануванні використання вод враховуються дані державного водного кадастру, водогосподарські баланси, схеми комплексного використання і охорони вод.
Стаття 132. Державний водний кадастр
Державний водний кадастр включає дані обліку вод за кількісними і якісними показниками, реєстрації водокористувань, а також дані обліку використання вод.
Стаття 133. Водогосподарські баланси
Відповідно до Основ водного законодавства Союзу РСР і союзних республік водогосподарські баланси, які оцінюють наявність і ступінь використання вод, складаються по басейнах, економічних районах, союзних республіках і Союзу РСР.
Стаття 134. Схеми комплексного використання і охорони вод
Генеральні та басейнові (територіальні) схеми комплексного використання і охорони вод визначають основні водогосподарські та інші заходи, які підлягають здійсненню для задоволення перспективних потреб у воді населення і народного господарства, а також для охорони вод і запобігання їх шкідливому діянню.
Стаття 135. Порядок державного обліку вод і їх використання, ведення державного водного кадастру, складання водогосподарських балансів і розробки схем комплексного використання і охорони вод
Відповідно до Основ водного законодавства Союзу РСР і союзних республік державний облік вод і їх використання, ведення державного водного кадастру, складання водогосподарських балансів, розробка схем комплексного використання і охорони вод здійснюються за рахунок держави і за єдиними для Союзу РСР системами.
Порядок державного обліку вод і їх використання, ведення державного водного кадастру, складання водогосподарських балансів, розробки і затвердження схем комплексного використання і охорони вод встановлюється Радою Міністрів СРСР.
РОЗДІЛ V
ВИРІШЕННЯ СПОРІВ ПРО ВОДОКОРИСТУВАННЯ
ГЛАВА 30
ВИРІШЕННЯ СПОРІВ ПРО ВОДОКОРИСТУВАННЯ
Стаття 136. Органи, що вирішують спори про водокористування
Спори про водокористування вирішуються Радою Міністрів Української РСР, виконавчими комітетами місцевих Рад депутатів трудящих, а також органами по регулюванню використання і охороні вод та іншими уповноваженими на те державними органами в порядку, встановлюваному законодавством Союзу РСР, статтями 137-143 цього Кодексу та іншим законодавством Української РСР.
Стаття 137. Спори про водокористування, які вирішуються виконавчими комітетами місцевих Рад депутатів трудящих
Спори між водокористувачами, які знаходяться на території сільських, селищних Рад депутатів трудящих, про користування замкнутими (непроточними) водними об'єктами, розташованими на території цих Рад, крім спорів, зазначених у статті 138 цього Кодексу, вирішуються виконавчими комітетами відповідних сільських, селищних Рад депутатів трудящих.
Спори між водокористувачами одного району, міста про користування водами, крім спорів, зазначених у частині першій цієї статті та у статті 138 цього Кодексу, вирішуються виконавчим комітетом відповідної районної, міської Ради депутатів трудящих.
Спори між водокористувачами різних районів однієї області про користування водами, крім спорів, зазначених у статті 138 цього Кодексу, вирішуються виконавчим комітетом обласної Ради депутатів трудящих.
Стаття 138. Спори про водокористування, які вирішуються органами по регулюванню використання і охороні вод
Спори про право на спеціальне водокористування, дозвіл на яке видано органами по регулюванню використання і охороні вод, вирішуються цими органами.
Стаття 139. Спори про водокористування, які вирішуються Радою Міністрів УРСР
Спори між водокористувачами різних областей республіки про користування водами вирішуються Радою Міністрів УРСР.
Рада Міністрів УРСР вправі розглядати також спори про водокористування, вирішення яких віднесено за цим Кодексом до компетенції будь-якого органу державного управління республіки.
Стаття 140. Спори про водокористування між водокористувачами Української РСР і водокористувачами інших союзних республік
Відповідно до Основ водного законодавства Союзу РСР і союзних республік спори між водокористувачами Української РСР і водокористувачами інших союзних республік про користування водами розглядає комісія, що утворюється на паритетних засадах з представників Української РСР та інших заінтересованих союзних республік. У разі, якщо комісія не прийшла до погодженого рішення, спори в зазначених питаннях підлягають розглядові в порядку, який визначає Рада Міністрів СРСР.
Стаття 141. Порядок розгляду спорів про водокористування
Спори про водокористування розглядаються за заявою заінтересованої сторони.
По спорах, що розглядаються виконавчими комітетами місцевих Рад депутатів трудящих, для підготовки матеріалів до розгляду можуть створюватись спеціальні комісії з числа депутатів, представників органів по регулюванню використання і охороні вод, а також відповідних спеціалістів.
Спори про водокористування вирішуються не пізніше як у місячний строк з дня надходження заяви.
Спори про користування водами для зрошення вирішуються: виконавчими комітетами обласних Рад депутатів трудящих - не пізніше двотижневого, а виконавчими комітетами інших Рад депутатів трудящих - не пізніше тижневого строку.
По наслідках розгляду спору про водокористування органи, що вирішують спір, виносять рішення. В необхідних випадках у цих рішеннях може бути передбачено порядок їх виконання, а також заходи, які слід здійснити для поновлення порушеного права водокористування.
Стаття 142. Права і обов'язки сторін у спорі про водокористування
Спір про водокористування розглядається в присутності сторін, за винятком випадків, коли сторона ухиляється від участі або просить розглянути спір у її відсутності.
Сторони мають право знайомитися з зібраними матеріалами, давати пояснення, подавати в усній або письмовій формі свої доводи і заперечення, заявляти клопотання про відкладення розгляду спору та проведення додаткових перевірок і обслідувань, про витребування документів тощо.
Сторони зобов'язані добросовісно користуватися своїми правами та сприяти органу, що розглядає спір, поданням необхідних відомостей і документів, які є у їх розпорядженні.
Стаття 143. Порядок оскарження рішень по спорах про водокористування
Скарги на рішення виконавчих комітетів сільських, селищних, міських і районних Рад депутатів трудящих по спорах про водокористування подаються до виконавчих комітетів вищестоящих Рад депутатів трудящих, а на рішення виконавчих комітетів обласних і міських (міст республіканського підпорядкування) Рад депутатів трудящих - до Ради Міністрів УРСР.
Скарги на рішення органів по регулюванню використання і охороні вод по спорах про водокористування подаються до їх вищестоящих органів.
Скарги можуть бути подані не пізніше десяти днів з дня винесення оскаржуваних рішень.
Стаття 144. Вирішення майнових спорів, зв'язаних з водними відносинами
Майнові спори, зв'язані з водними відносинами, вирішуються в порядку, встановленому законодавством Союзу РСР і Української РСР.
РОЗДІЛ VI
ВІДПОВІДАЛЬНІСТЬ ЗА ПОРУШЕННЯ ВОДНОГО ЗАКОНОДАВСТВА
ГЛАВА 31
ВІДПОВІДАЛЬНІСТЬ ЗА ПОРУШЕННЯ ВОДНОГО ЗАКОНОДАВСТВА
Стаття 145. Наслідки порушення права державної власності на води
Переуступка права водокористування та інші угоди, які в прямій або прихованій формі порушують право державної власності на води, - недійсні.
Стаття 146. Кримінальна або адміністративна відповідальність за порушення водного законодавства
Особи, винні у вчиненні угод, зазначених в статті 145 цього Кодексу, а також:
- самовільному захопленні водних об'єктів або самовільному водокористуванні;
- заборі води з порушенням планів водокористування;
- забрудненні і засміченні вод;
- введенні в експлуатацію підприємств, комунальних та інших об'єктів без споруд і пристроїв, що запобігають забрудненню і засміченню вод або їх шкідливому діянню;
- безгосподарному використанні води (добутої або відведеної з водних об'єктів);
- порушенні водоохоронного режиму на водозборах, що викликає їх забруднення, водну ерозію грунтів та інші шкідливі явища;
- самовільному проведенні гідротехнічних робіт;
- пошкодженні водогосподарських споруд і пристроїв;
- порушенні правил експлуатації водогосподарських споруд і пристроїв;
- порушенні режиму заповідності вод, - несуть кримінальну або адміністративну відповідальність відповідно до законодавства Союзу РСР і Української РСР.
Відповідно до Основ водного законодавства Союзу РСР і союзних республік законодавством Української РСР може бути встановлено відповідальність і за інші види порушень водного законодавства.
Стаття 147. Повернення самовільно захоплених водних об'єктів
Самовільно захоплені водні об'єкти повертаються за їх належністю без відшкодування затрат, зроблених за час незаконного користування.
Стаття 148. Відшкодування збитків, заподіяних порушенням водного законодавства
Підприємства, організації, установи і громадяни повинні відшкодувати збитки, заподіяні порушенням водного законодавства, в розмірах і в порядку, встановлюваних законодавством Союзу РСР і Української РСР. Службові особи та інші працівники, з вини яких підприємства, організації, установи зробили витрати, зв'язані з відшкодуванням збитків, несуть матеріальну відповідальність у встановленому порядку.